Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr. 41 – 13. oktober 2017<br />
Produserer<br />
pels med<br />
glede
Velkommen til<br />
medlemsmøter 2017<br />
Finn tidspunkt og møtested for møte i din krets og region. Første møte starter i Agder mandag 23/10.<br />
Program alle møter: Orientering FKRA/FKRA 2018 og Presisjonslandbruk<br />
KRETS REGION NORD DAG KL MØTELOKAL TEMA<br />
1<br />
(10, 11)*<br />
2<br />
(12, 13)*<br />
3<br />
(14)*<br />
4<br />
(15, 16, 17)*<br />
5<br />
(18)*<br />
6<br />
(60, 61)*<br />
7<br />
(62, 63)*<br />
8<br />
(70)*<br />
9<br />
(71, 72)*<br />
10<br />
(20)*<br />
11<br />
(21)*<br />
12<br />
(22)*<br />
13<br />
(23, 30)*<br />
14<br />
(31, 32)*<br />
15<br />
(40)*<br />
16<br />
(41)*<br />
17<br />
(42)*<br />
18<br />
(50, 51)*<br />
Karmøy, Haugesund, Utsira,<br />
Sveio, Bokn, Tysvær<br />
Vindafjord, Sauda Man. 06.11.<br />
Dagmøte<br />
Ons. 25.10. 19.30 FKRA avd. Haugesund Grovfôr og kraftfôr<br />
11 – 14 Sandeid Samfunnshus<br />
Sandeid<br />
Sau, innredning<br />
Etne Man. 06.11. 19.30 FKRA avd. Etne Sau, innredning<br />
Odda, Eidfjord, Ullensvang<br />
Jondal, Kvinnherad<br />
Tirs. 07.11. 19.30 Rosendal Fjordhotell,<br />
Rosendal<br />
Bømlo, Stord, Fitjar Ons. 08.11. 19.30 Stord Hotell, Stord<br />
REGION AGDER<br />
Flekkefjord, Kvinesdal, Sirdal<br />
Lyngdal, Farsund, Hægebostad<br />
Mandal, Lindesnes, Marnardal,<br />
Kristiansand, Søgne, Songdalen, Vennesla,<br />
Audnedal<br />
Evje og Hornnes, Iveland, Åseral, Bygland,<br />
Valle<br />
Åmli, Tvedestrand, Risør, Vegårdshei,<br />
Gjerstad, Birkenes, Lillesand, Grimstad,<br />
Arendal, Froland<br />
Tirs. 24.10. 19.30 Utsikten hotell<br />
Kvinesdal<br />
Man. 23.10. 19.30 FKRA avd. Kristiansand,<br />
Rigetjønnvn.<br />
Man. 23.10 19.30 Revsnes Hotel<br />
Byglandsfjord<br />
Tirs. 24.10. 19.30 Eikely Leirsted<br />
Frolands verk<br />
Grovfôr og kraftfôr<br />
Grovfôr og kraftfôr<br />
Sau, innredning<br />
Grovfôr og kraftfôr<br />
Korn- og kraftfôrpolitikk<br />
Grovfôr og kraftfôr<br />
REGION SØR-ROGALAND<br />
Suldal Ons. 08.11. 19.30 Ryfylke Fjordhotell<br />
Grovfôr og kraftfôr<br />
Sand<br />
Hjelmeland, Strand, Forsand Ons.25.10. 19.30 Vaulali leirsted, Tau Korn- og kraftfôrpolitikk<br />
Finnøy Man.30.10. 19.30 Utsyn, Finnøy Korn- og kraftfôrpolitikk<br />
Rennesøy, Randaberg, Stavanger,<br />
Kvitsøy, Sola<br />
Man. 30.10. 19.30 Quality Airport hotell, Sola Grovfôr og kraftfôr<br />
Sandnes, Gjesdal Tirs.31.10. 19.30 Gjesdal Gjestgiveri<br />
Korn- og kraftfôrpolitikk<br />
Ålgård<br />
Klepp Tirs.31.10. 19.30 FKRA avd. Klepp Grovfôr og kraftfôr<br />
Time<br />
Hå<br />
Ons.01.11.<br />
Dagmøte<br />
Ons.01.11.<br />
Dagmøte<br />
11 – 14 FKRA avd Klepp Sau, innredning<br />
11 – 14 Nærbø Samfunnshus<br />
Nærbø<br />
Bjerkreim, Eigersund, Lund, Sokndal Tors. 02.11. 19.30 Grendahuset<br />
Helleland<br />
Det er ny nummerering på kretsene. (*gamle kretser)<br />
Korn- og kraftfôrpolitikk<br />
Sau, innredning
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
3<br />
Hurra for dei tillitsvalde<br />
HADDE DET IKKJE VORE for aktiviteten<br />
i lokale bondelag, 4H-klubbar,<br />
bygdekvinne-, og bygdeungdomslag<br />
hadde samfunnet vårt vore litt mindre<br />
og litt skjørare.<br />
I DESSE DAGAR samlast røynde og<br />
ferske lagsrepresentantar til årsmøte.<br />
Her går dei gjennom året som gjekk,<br />
og legg planar for det som kjem. Det<br />
er kaffi, vaflar, fagleg påfyll – og ikkje<br />
minst val av nye tillitspersonar. Hatten<br />
av og applaus for dei som seier ja<br />
til verv, ansvar og seine arbeidskveldar!<br />
DET ER STAS NÅR rekneskapen er i<br />
balanse, arrangementa har vore godt<br />
besøkt og når leiinga har fått gjennomslag<br />
hjå kommunen eller oppover<br />
i eigen organisasjon. Samstundes<br />
er effekten av den innsatsen som tusenvis<br />
av eldsjeler utfører kvar dag<br />
mykje større enn det som kan lesast<br />
av ei årsberetning.<br />
GRASROTARBEID PÅ frivillig basis,<br />
alt frå kaffikoking til skriving av<br />
politiske høyringsuttalingar, er samfunnsbyggjande:<br />
Når folk kjem ut<br />
or stovene og samarbeider om felles<br />
interesser, om så berre på ein vanleg<br />
tysdagskveld, skapar det samhald og<br />
tillit. Når ein person tek på seg eit<br />
verv, følgjer det med ansvar og innsikt<br />
i korleis samfunnet og politikken blir<br />
forma - og kan påverkast. Lagsarbeid,<br />
årsmøta inkludert, utgjer ein viktig<br />
føresetnad for det opne, tillitsfulle og<br />
deltakande demokratiet me har.<br />
REFORMPOLITIKKEN og utviklinga<br />
i landbrukspolitikken dei siste<br />
åra, er eit døme på kor viktig det er at<br />
folk og organisasjonar følgjer med og<br />
seier ifrå når dei meiner det ber i feil<br />
retning. Krafta i distriktsopprøret og<br />
bøndene sin motstand mot den blåblå<br />
linja, kjem ikkje av seg sjølv. Det<br />
held ikkje berre å dela ut «likes» eller<br />
sinte fjes på sosiale medier. Lagsarbeidet<br />
er viktigare enn nokon gong.<br />
DÅ ER DET LITT TRASIG å registrera<br />
at både bondelag og ymse bygdeorganisasjonar,<br />
trass iherdige forsøk,<br />
har trøbbel med å rekruttera folk til<br />
leiarverv. Me vonar at dette vil snu.<br />
Vel har verda blitt travlare og samfunnet<br />
blitt meir individualistisk,<br />
men det finns også trendar som går i<br />
retning av meir samarbeid og deling.<br />
Den norske dugnadsånda er langt frå<br />
daud.<br />
«DET FINNS IKKJE NOKO samfunn.<br />
Det finns bare individuelle<br />
menn og kvinner og det finns familiar».<br />
Ein av dei kaldare fråsegnene i<br />
moderne, politisk historie tilhøyrer<br />
den britiske statsministeren Margaret<br />
Thatcher. Påstanden er feil, eller,<br />
ho hadde neppe Noreg i tankane.<br />
Men det finns land med langt mindre<br />
grad av samfunn enn hjå oss.<br />
Land med store økonomiske skilnadar,<br />
politikkutforming utan offentleg<br />
innsyn, kua medier og svake, isolerte<br />
folkelege organisasjonar.<br />
ME ER IKKJE DER, ikkje på langt<br />
nær. Men me kan ikkje ta den levande<br />
grasrota vår for gitt. Den må nærast<br />
og styrkast med stadig nye folk,<br />
idear og handlekraft.<br />
HUGS DIFOR Å HEIA på dei tillitsvalde.<br />
Sjølv når dei gler seg over eit<br />
meiningsfullt verv, ber dei ei bør for<br />
oss andre. Konsekvensen, dersom ingen<br />
stiller opp og tek ansvaret, er eit<br />
daffare, skjørare samfunn - og den<br />
børa må i tilfelle alle bæra.<br />
Bothild<br />
Åslaugsdotter<br />
Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
leiar: landbruk, politikk og samfunn
4<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Årgang 120<br />
Utgjevar:<br />
Bondevennen SA<br />
Abonnement:<br />
kr 1030,-<br />
Bankgiro:<br />
3201.05.11916<br />
Redaksjon:<br />
Sandvikveien 21, Hillevåg<br />
Postboks 208 sentrum,<br />
4001 Stavanger<br />
Telefon:<br />
51 88 70 00 (sentralbord)<br />
51 88 72 61 (9.00-15.30)<br />
E-post:<br />
post@bondevennen.no<br />
Internettadresse:<br />
www.bondevennen.no<br />
Redaktør<br />
Bothild Åslaugsdotter<br />
Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 60/990 01 012<br />
Redaksjonen<br />
Jofrid Åsland (Red. leder)<br />
jofrid@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 70 00/938 82 341<br />
Sjur Håland<br />
sjur@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 73 44/982 09 381<br />
Liv Kristin Sola<br />
livkristin@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 64<br />
Jane Brit Sande<br />
janebrit@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 63<br />
Grafisk<br />
Sten Torgeir Solberg<br />
sten@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 65<br />
Thea Hjertuslot<br />
thea@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 65<br />
Abonnement<br />
Ann Solfrid Woldmo<br />
ann@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 61<br />
Annonsar<br />
Grete Botnan<br />
grete@bondevennen.no<br />
Tlf.: 51 88 72 61<br />
Teikningar: Ilan Sharoni<br />
Trykk: Ålgård Offset AS<br />
Eigarar: Felleskjøpet Rogaland Agder,<br />
Nortura SA og Tine SA<br />
Sabeltann og Rødskjegg<br />
Det er best å vere på besøk hjå besten i Vikedal, meiner kaptein Troy «Sabeltann»<br />
Skjervheim. Her er han saman med kompisen Rødskjegg. Fin duo, dei to.<br />
Bondevennen takkar Asbjørn Høiland for biletet.<br />
For 100 år sidan – Quo vadis?<br />
Der er uro i de politiske leire her i landet nu. Venstre – d.v.s. bondevenstre – i Trøndelagen<br />
og paa Møre har levert et utkast til valgprogram, som efter alt å dømme kom for<br />
tidlig paa enhver av de ledende inden venstre, Dette kan man slutte av den forvirring det<br />
har skapt. Inden byvenstre er selvfølgelig programmet mottatt med den sædvanlige surhet,<br />
som man er blitt saa vant til fra de hold, naar det gjælder bondesakerne.<br />
Det kan ha sin interesse at komme med en liten orientering over pressens holdning til<br />
dette programutkast og til den andre store sak som kan komme til at volde bryderi for<br />
mange: Fleraarige statsgaranterte mindstepriser for korn.<br />
Frå BV 41 - 1917<br />
For 50 år sidan – Dystert bilete<br />
Den veike interessa for svineavlen kjem først og fremst til syne gjennom ei sviktande oppslutning<br />
om unggrismålingene. Resultatet av dette er tydeleg: Ved at det blir målt for få<br />
dyr, blir det heller ikkje grunnlag for utval blant dei målte dyra. På svinesjåa opplever vi<br />
difor at folk møter med dyr som knapt tilfredsstiller krava til primagrisforeldre. Særleg på<br />
handyr-sida er situasjonen dyster. Etter husdyrstatistikken for 1966 var det årlege behovet<br />
for rånar i fylket, dvs. behovet for nyrekruttering, om lag 450 stk.<br />
Frå BV 41 - 1967
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
5<br />
MI MEINING<br />
Vil kjempe for matjorda<br />
– Det er skremmande kor lite forståing politikarane har<br />
for matjorda sin verdi, seier Kjetil Mehl, leiar i Hordaland<br />
Bondelag.<br />
Bothild Å. Nordsletten<br />
1.000 daa dyrkajord og kulturlandskap<br />
skal bli til asfalt, bustader og<br />
industri ved Flesland lufthamn i Hordaland.<br />
– Vi må ha matjorda for å produsere<br />
mat i verda. Det ser ut til at mange<br />
folk ikkje forstår at vi treng så mykje<br />
areal, til å produsere brødet og mjølka,<br />
seier Mehl.<br />
Han les stadig i avisa om matjord<br />
som blir omdisponert og forsvinn, og<br />
no eit grådig jafs ved Flesland.<br />
– Det er skremmande kor lite forståing<br />
politikarane har for matjorda<br />
sin verdi.<br />
Leiaren av Bondelaget tek samstundes<br />
sjølvkritikk. Han meiner<br />
Bondelaget kunne nytta meir ressursar<br />
på opplysing av politikarar og folk<br />
flest.<br />
– Lokalpolitikarane tek ein dekar<br />
her og ein dekar der. Dei ser ikkje den<br />
store samanhengen. Det blir mykje til<br />
slutt, seier Mehl.<br />
Det gler bondelagsleiaren at nedbyggingssaka<br />
ved Flesland har fått<br />
mykje merksemd i media.<br />
– No er det viktig at vi i landbruket<br />
held trykket oppe for å skape merksemd<br />
kring jordvern, oppmodar han.<br />
Mehl ynskjer å få fram at landbruket<br />
er næringsliv, og at matproduksjon<br />
er den største landbaserte industrien<br />
i Noreg.<br />
– Vi har ein jobb å gjere for å vise<br />
fram at landbruk er næringsliv og<br />
treng areal for å produsere mat, fortel<br />
han.<br />
Bondelagsleiaren ser faresignal<br />
når det gjeld verdas matsituasjon.<br />
– Vi kan legge ned landbruket i<br />
Noreg og framleis få mat i morgon,<br />
men kanskje ikkje om 30 år eller 10<br />
år, seier Mehl.<br />
«Det er ikkje for bonden<br />
me skal sikre matjorda,<br />
det er for folket.»<br />
Han viser til eit uroleg verdsbilete<br />
der krig kan påverke Noreg sin tilgang<br />
til verdas matfat. Samstundes<br />
ser han at endringar i klima kan føre<br />
til at det blir mindre mat å få tak i.<br />
– Når det er tomt for mat nyttar<br />
det ikkje med mykje pengar, slår han<br />
fast.<br />
Mehl understrakar at det tryggaste<br />
for Noreg er å ta vare på eigen matproduksjon.<br />
– Det er skummelt at politikarane<br />
med eit pennestrøk kan forsyne seg<br />
med store mengder matjord når berre<br />
tre prosent at landet er dyrka jord.<br />
Økonomien er den største drivaren<br />
i utviklinga, slik bondelagsleiaren<br />
ser det. Han veit at det er mogleg å<br />
finne alternativ til å bygge ned matjorda,<br />
men det kostar pengar.<br />
– Det kan sjå ut til at matjorda<br />
ikkje har så stor verdi i politikarane<br />
sine auge, seier Mehl.<br />
Han håper at saka ved Flesland<br />
vert stoppa hjå Miljødepartementet(?),<br />
men er ikkje veldig optimistisk.<br />
– Kunne det vore ei løysing å kjøre<br />
saka for retten og legge jordlova til<br />
grunn?<br />
– Dersom det ikkje var så mange<br />
lover som gir moglegheit til dispensasjon<br />
frå jordlova kunne det vor eit<br />
alternativ. Jordlova er klar i sitt vern<br />
av matjorda, seier Mehl.<br />
Han fortel at saka ved Flesland vil<br />
påverke Bondelaget sitt arbeid når<br />
det gjeld jordvern framover.<br />
– Det er lett at slike saker går i<br />
gløymeboka etter ei stund. Difor må<br />
me halde trykket oppe på kvar einaste<br />
omdisponering av matjord. Anten<br />
det er ein dekar eller 50. Det er ikkje<br />
for bonden me skal sikre matjorda,<br />
det er for folket.<br />
Denne veka i Bondevennen<br />
REPORTASJAR<br />
Fersk minkbonde i vaksen alder................ 10<br />
Har hatt verdas beste yrke......................... 22<br />
AKTUELT<br />
Vil ha strengare praksis for landbruksbygg... 6<br />
Søk i tide......................................................... 8<br />
Trippel suksess på Fosen..............................32<br />
FAGLEG<br />
Tore tok knekken på sporane.................... 24<br />
Muligheter med lite grovfôr....................... 26<br />
<strong>NLR</strong><br />
Resultat av surfôrprøver fra førsteslåtten......14<br />
Dags for drenering.......................................16<br />
Gjødslingsplan - eit nyttig verktøy............18<br />
Bonde hjelper bonde.....................................19<br />
DESSUTAN<br />
Moldrok: Innvandraren som<br />
vart fastbuande ............................................28<br />
Advokaten: Jaktrett – hvem har det?........30<br />
BvLoggen: Annus horribilis........................33<br />
Faglag og møte.............................................34<br />
Nr. 41 – 13. oktober 2017<br />
– Verda vil<br />
ha pels<br />
Framside:<br />
Gunhild Vikeså<br />
Sæland har 4.900<br />
mink i farmen<br />
sin på Vigrestad<br />
i Rogaland.<br />
Ein av dei er<br />
minken Ola.<br />
Foto:<br />
Jofrid Åsland
6<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Vil ha strengare praksis<br />
for landbruksbygg<br />
aktuelt i landbruket<br />
– Me må finne lurare måtar<br />
å plassere landbruksbygg<br />
på, slik at me kan spare<br />
matjorda, seier Arnfinn<br />
Rosnes hjå Fyllkesmannen<br />
si landbruksavdeling i<br />
Rogaland.<br />
Jofrid Åsland<br />
Ifølgje Statistisk Sentralbyrå (SSB)<br />
står landbruket for 22 prosent av<br />
nedbygginga av landbruksjord.<br />
– Eg er ikkje ute etter å kritisere<br />
vala bonden tek, men det er tankevekkjande<br />
at landbruket står for så<br />
mykje av nedbygginga, seier Rosnes.<br />
Han visar til skjerpa nasjonale<br />
krav til jordvern og tek til orde for<br />
at landbruket bør gå i seg sjølv og<br />
ta grep for å spare matjorda. Under<br />
jordvernkonferansen i Haugesund<br />
2.oktober, arrangert av fylkesmannen<br />
i Rogaland og Hordaland, blei statens<br />
retningslinjer for jordvern presentert<br />
av Geir Dalholt, direktør for arealforvaltning<br />
hjå landbruks og matdepartementet.<br />
– Det ligg ei klar forventning frå<br />
Stortinget om at Fylkesmannen er på<br />
vakt. Ulike etatar og nivå må snakke<br />
saman, sa Dalholt under sitt innlegg.<br />
Kvar skal bygget stå?<br />
Rosnes hjå Fylkesmannen ser at bøndene<br />
driv etter dagens regelverk, men<br />
stiller seg kritisk til om det er naudsynt<br />
å til dømes ha kyllinghus på dyraka<br />
jord på garden.<br />
– Kort fortalt er kylling- og eggproduksjon<br />
kraftfôr inn i eine enden<br />
av bygget, og egg eller kjøt ut av<br />
bygget på andre sida. Dette krev ikkje<br />
nærleik til beite og dyrkamark.<br />
Strengt tatt kunne bygget stått ein<br />
annan stad, seier Rosnes.<br />
Han veit at bøndene har regelverk<br />
for spreieareal å forholda seg til. Samstundes<br />
er han oppteken av at landbruket<br />
må ha eit meir kritisk syn på<br />
bruk av dyrkamark til oppføring av<br />
landbruksjord.<br />
– Eg er kritisk til at bygg medenkle<br />
konstruksjonar blir bygd på flat,<br />
dyrka jord. Me må tenke oss om her.<br />
Kan det finnast lurare måtar å bygge<br />
landbruksbygg på?<br />
Rosnes viser til at det i mange tilfelle<br />
står eit bygg på garden som er<br />
tomt, der nye bygg blir sett opp. Han<br />
er særleg kritisk til bygg til produksjonar<br />
som ikkje er knytt til grovfôrproduksjon<br />
og beite.<br />
Vil ha strengare kommunar<br />
– Det er eit paradoks at nokon setter<br />
inn bubilar i kyllinghuset, medan<br />
naboen gjerne bygger eit nytt kyllinghus<br />
på dyrka mark, seier Rosnes.<br />
– Kven kan løyse dette?<br />
– Det finst ikkje ei kvikk løysing på<br />
denne saka. Det er viktig med ei bevisstgjering<br />
kring bruk av gamle bygg,<br />
eller kanskje ein kan rive eit bygg og<br />
sette opp eit nytt for å spare matjorda,<br />
svarar Rosnes.<br />
Han understrekar at kommunen<br />
har eit verktøy i plan og bygningslova<br />
ynskjer at kommunane stiller krav<br />
som er i samsvar med jordvernstrategien.<br />
– Det er viktig å stille spørsmål<br />
ved kor vidt byggeplanane er knytt til<br />
ressursane på garden. Fylkesmannen<br />
ynskjer å påverke kommunane til å<br />
ta meir ansvar for jordvern også når<br />
byggeformålet er landbruk..<br />
Jordvern og ei kritisk haldning til<br />
landbruksbygg på dyrkamark blir<br />
tema under Fylkesmannen i Rogaland<br />
sitt dialogmøte med kommunane<br />
i slutten av november.<br />
Ansvar: Jonas Skrettingland, ordførar i Hå<br />
kommune, forventar at bøndene tenker<br />
jordvern i stor og liten målestokk. (Foto:<br />
Jofrid Åsland)<br />
Stiller krav: Anfinn Rosnes, hjå<br />
Fylkesmannen si landbruksavdeling, er<br />
kritisk til at landbruksbygg med enkle<br />
konstruksjonar blir bygd på flat, dyrka jord.<br />
(Foto: Arkiv)<br />
Alle må tenke jordvern<br />
– Eg er veldig oppteken av at landbruket<br />
sjølv må tenke jordvern, seier<br />
Jonas Skrettingland, ordførar i Hå<br />
kommune på Jæren- Der landbruket<br />
bygger ned matjord er brorparten<br />
knytt til driftsbygningar. Ein må
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
7<br />
Ifølgje Statistisk Sentralbyrå står landbruket for 22 prosent av nedbygginga av landbruksjord. Foto: Ilufta.no<br />
tenke jordvern, men ein kan ikkje<br />
slutte å bygge driftsbygningar. Skal<br />
ein drive landbruk treng ein tidsmessige<br />
bygningar.<br />
Kommunen Skrettingland representerer<br />
er nominert til Jordvernprisen.<br />
Ordføraren haldt eit innlegg<br />
under jordvernkonferansen, der han<br />
presenterte korleis dei handterer<br />
jordvern i Hå..<br />
Eit viktig element har vore å styre<br />
utviklinga og utbygginga mot uproduktiv<br />
jord sør i kommunen.<br />
– Er kommunane for slepphendte med<br />
omdisponeringa av jord til landbruksformål?<br />
– Landbrukskontoret er i dialog med<br />
bonden om plassering av driftsbygning.<br />
Eg trur både bønder og kommune<br />
tenkjer jordvern. Men, kanskje<br />
ein må minne dei på at eit mål på garden<br />
er det same som eit mål i ytterkant<br />
av byggefeltet, seier ordføraren.<br />
Problemstillinga som Rosnes tek<br />
vedrørande eldre landbruksbygg som<br />
står tomme, blir stadig meir aktuell,<br />
også i Hå.<br />
– Eg trur kanskje ein må vurdere<br />
eit nasjonalt tilskot til sanering av<br />
landbruksbygg, og tilbakeføre areala<br />
til landbruksjord, seier Skrettingland.<br />
Han er uroleg for at det skal etablere<br />
seg anna næringsverksemd i<br />
eldre driftsbygningar i LNF-områda.<br />
Då kan verksemda få behov for å<br />
utvide, og dermed ete av landbruksjorda.<br />
– Bør kommunane bli strengare når det<br />
gjeld jordvern?<br />
– Eg forventar at bøndene tenker<br />
jordvern i stor og liten målestokk. Eg<br />
har mest tru på dialogen, og at begge<br />
partar har ei forståing for jordvern,<br />
slår ordføraren fast.<br />
Han understrekar at det er viktig<br />
å ha eit langsiktig perspektiv når det<br />
gjeld jordvern.<br />
– Kommunen skal hjelpa bøndene<br />
å forholda seg til jordvern. Jordvern<br />
er eit felles ansvar, jorda er ein felles<br />
arv som me alle har ansvar for å ta<br />
vare på.<br />
Når det gjeld plassering av landbruksbygg<br />
har ikkje Hå kommune<br />
hatt forskjellig praksis ut frå produksjonsforma.<br />
Dersom næringa er knytt<br />
til garden blir det lagt til grunn i ein<br />
eventuell byggesøknad.<br />
– Dersom me ser at tomme landbruksbygningar<br />
er eit aukande problem<br />
i Hå, må me sjå på tiltak i andsynes<br />
dette, seier Skrettingland.
8<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Søk erstatning i tide<br />
aktuelt i landbruket<br />
Våte tider er travle tider<br />
også hos forsikringsselskapene<br />
og de statlige<br />
erstatningsordningene.<br />
Jane Brit Sande<br />
Forrige mandag våknet Sørlandet<br />
opp til uvanlig store vannmengder.<br />
Store vassdrag som Otraelva og Tovdalselva<br />
gikk langt utover sine normale<br />
elvebredder. Også Sør-Rogaland<br />
er rammet av enorme vannmengder.<br />
Noen skader blir dekket av privat<br />
forsikring, andre kan gå inn under<br />
Statens naturskadeordning (se egen<br />
boks) eller Forskrift om klimabetingede<br />
skader i plante- og honningproduksjon.<br />
– De fleste tenker på forsikringen<br />
når noe skjer. Vi vil bli involvert så<br />
tidlig som mulig, for å gi god rådgiving<br />
og for å sikre en smidig prosess,<br />
sier Svein Atle Steinbru, leder for<br />
bedrift og landbruk Sør-Vestlandet i<br />
Gjensidige forsikring.<br />
Dersom det er nødvendig at takstfolk<br />
blir involvert, ønsker forsikringsselskapet<br />
å få disse på banen så snart<br />
som råd.<br />
Flest meldinger fra Vest-Agder<br />
– Så langt har vi fått inn melding om<br />
600 skader fra hele landet i år, relatert<br />
til uvær, sier Arne Voll, kommunikasjonssjef<br />
i Gjensidige.<br />
– Primært er dette skader tilknyttet<br />
flommen i Sør-Norge. Isolert sett<br />
er det flest skademeldinger fra Vest-<br />
Agder. 80 prosent av meldingene går<br />
på privatforsikring, de resterende 20<br />
prosentene på næringsforsikring. Så<br />
langt har vi satt til side 45 millioner<br />
kroner for å dekke inn skader etter<br />
flommen i Sør-Norge, sier han.<br />
Voll forteller at det i Gjensidige er<br />
kommet inn få meldinger om skader<br />
på landbrukseiendom relatert<br />
til flommen. Skader på for eksempel<br />
eng, avling, vei og bro dekkes ikke av<br />
privat forsikring, men går i tilfelle inn<br />
under statlige erstatningsordninger.<br />
– Skaden er like fullt skjedd, samme<br />
hvilken ordning det gå runder,<br />
og det er fælt for de som er rammet.<br />
Flere opplever nå og se hjemmene<br />
sine totalt ødelagt av vannmassene.<br />
Heldigvis har det ikke kommet inn<br />
meldinger om personskader, og materielle<br />
ting kan erstattes, sier Voll.<br />
Økning i skademeldinger<br />
Gjensidige merker hyppigere skader<br />
etter herjinger fra naturens side.<br />
– Været blir villere og villere, vi ser<br />
mer ekstremvær. Det er klart det er<br />
en utfordring, sier Voll.<br />
– Men det er for tidlig å si noe<br />
om en eventuell påvirkning på forsikringspremie.<br />
For bare noen få år siden<br />
var vintrene plutselig mye kaldere<br />
enn normalt, og det kom skader som<br />
følge av det. Men de seneste årene har<br />
vintrene vært veldig milde igjen.<br />
På sikt vil værendringene ha mye å<br />
bety for forsikringsselskapene, kommunene<br />
og folkene som bor i de utsatte<br />
områdene.<br />
– Det er store forskjeller. Noen<br />
steder opplever de flom fra vassdragene<br />
nærmest årlig, mens andre, slik<br />
som på store deler av Sørlandet i år,<br />
opplever dette for første gang på 100<br />
år, sier Voll.<br />
Han mener det blir stadig viktigere<br />
å ta hensyn til hvordan ekstremvær<br />
kan påvirke nybygg, enten det er<br />
bolig eller driftsbygning.<br />
– Flere kommuner vurderer dette<br />
allerede, når byggesøknadene kommer<br />
inn, og flere kommuner vil følge<br />
etter, sier han.<br />
Erstatning ved klimabetingede<br />
skader<br />
I følge Forskrift om klimabetingede<br />
skader i plante- og honningproduksjon,<br />
kan produsenter som mottar<br />
produksjonstilskudd søke om erstatning<br />
ved avlingssvikt forårsaket av<br />
klimatiske forhold. Søknadsfristen<br />
er 31. oktober. Ordningen omfatter<br />
produksjon av grovfôr, korn, poteter,<br />
frukt og bær, grønnsaker og honning.<br />
– Vi ønsker at bønder som har<br />
mistanke om at de kan være rammet<br />
av avlingssvikt forårsaket av klimatiske<br />
forhold, melder fra til kommunene<br />
så fort som mulig, sier Else<br />
Fredheim Hodne, rådgiver på landbruksavdelingen<br />
hos Fylkesmannen<br />
i Rogaland.<br />
– Det er viktig at søknaden kommer<br />
innen fristen, så kan dokumentasjonen<br />
komme så snart den foreligger.<br />
Noen produsenter har nok ikke<br />
dokumentasjonen klar før rundt<br />
nyttår, men så lenge søknaden er levert<br />
innen fristen kan dokumentasjonen<br />
komme da.<br />
Søknaden leveres digitalt eller på<br />
papir til kommunen, som så går gjennom<br />
søknaden før den attesteres og<br />
sendes til behandling hos Fylkesmannen.<br />
Kommunen tilrår eller tilrår ikke<br />
erstatningsutbetaling. Fylkesmannen<br />
fatter vedtak på søknaden.<br />
– Kommunene er pliktet til å<br />
kontrollere minimum ti prosent av<br />
arealet det er kommet inn søknad<br />
for. Noen kommuner har avtale med<br />
Norsk Landbruksrådgiving om slike<br />
kontroller, men da er det kommunen<br />
som tar kontakt med dem, og ikke<br />
bonden, sier landbruksdirektør Geir<br />
Skadberg.<br />
En kontroll er den beste formen<br />
for dokumentasjon. Dersom kommunen<br />
ikke utfører feltkontroll, må<br />
bonden selv sørge for dokumentasjon,<br />
som for eksempel bilder.<br />
Forenklet beregning av erstatning<br />
I 2015 kom en ny forskrift om satser<br />
for og beregning av erstatning ved<br />
klimabetingede skader i plante- og<br />
honningproduksjon. Med unntak av<br />
frukt og bær, er dette nå en mengdeordning<br />
for alle produksjoner. Kvalitetsforringelse<br />
på frukt og bær kan<br />
regnes som avlingssvikt dersom kvalitetsforringelsen<br />
skyldes haglskade,<br />
store nedbørsmengder eller frost.<br />
Det er utarbeidet standardsatser for<br />
erstatning ved avlingssvikt, fordelt<br />
på vekstgrupper inn under de forskjellige<br />
produksjonene som er del av<br />
ordningen. Normavlinger for grovfôr<br />
er i fôrenheter per dekar (FEm/<br />
daa), og alle kommunene i Norge er<br />
delt inn i fem normavlingsgrupper.<br />
For eksempel er normavlingene for<br />
fulldyrket eng til slått og beite mellom<br />
310 og 700 FEm/daa. Overlagra<br />
fôr eller fôrkjøp som er på lager på<br />
oppmålingsdato, skal ikke være med
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
9<br />
Mer vær: Landbruket blir hardt rammet av våtere vær. Bildet er tatt på Torland i Hå kommune,<br />
Rogaland, 2. oktober 2017, der Hå-elva gikk kraftig over sine bredder. Foto: Bothild Å. Nordsletten.<br />
i oppmålt fôrlager, men skal oppgis i<br />
søknaden og dokumenteres. Tall på<br />
dyr og dager ved beiting og fôring av<br />
fulldyrka og overflatedyrka eng skal<br />
også oppgis i søknaden. Innmarksog<br />
utmarksbeite skal holdes utenom<br />
erstatningsordningen.<br />
– Det er lagt inn en egenrisiko på<br />
30 prosent avlingssvikt. Bonden bør,<br />
i samråd med kommunen, vurdere<br />
om det i det hele tatt er noe poeng i<br />
å søke om erstatningen. Er avlingstapet<br />
under 30 prosent, vil det ikke bli<br />
utbetalt noen erstatning, sier rådgiver<br />
Birger Aasland, hos Fylkesmannen<br />
i Rogaland.<br />
Skadeårets avling for grovfôr er<br />
basert på oppmålt grovfôrlager og<br />
fôropptak ved beiting/fôring på fulldyrka<br />
og overflatedyrka areal. Eventuelt<br />
salg av grovfôr kommer i tillegg.<br />
Potet- og grønnsaksprodusenter kan<br />
oppleve å havne i den situasjonen at<br />
de ikke får høstet inn avling i det hele<br />
tatt.<br />
– I slike tilfeller må kommunen<br />
involveres så tidlig som råd, og så må<br />
dette vurderes videre. Igjen, så lenge<br />
søknaden er sendt inn innen fristen,<br />
kan dokumentasjonen komme etter<br />
hvert, sier Fredheim Hodne.<br />
Naturskadeordningen<br />
Fra 1. januar 2017 ble en ny lov om erstatninger<br />
for naturskader gjort gjeldende.<br />
Den nye loven innebærer at<br />
Landbruksdirektoratet har hele ansvaret<br />
for saksbehandling og erstatningsutmåling.<br />
Det såkalte Lennsmannsskjønnet<br />
er tatt bort. Den nye<br />
ordningen medfører digital søknad i<br />
nytt elektronisk system, og at søker<br />
selv dokumenterer skaden med bilder,<br />
kart og kostnader til gjenoppretting.<br />
Når skaden er skjedd:<br />
– Dokumenter skaden så raskt som<br />
mulig. Ta bilder av skaden.<br />
– Dokumenter kostanden ved<br />
å sette opp eiendommen i samme<br />
stand som før skaden oppstod<br />
– Fyll ut det digitale søknadsskjemaet<br />
på www.naturskadeordningen.no.<br />
Fristen for å søke, er innen tre måneder<br />
etter skaden oppstod.<br />
Saken behandles av Landbruksdirektoratet,<br />
som regel innen tre måneder.<br />
Vedtatt erstatning utbetales<br />
når direktoratet har fått dokumentasjon<br />
på at skaden er gjenopprettet.<br />
Forvaltningslovens bestemmelser<br />
om opplysningsrett og klagerett gjelder.<br />
Ordningen kan dekke:<br />
– Skader som er direkte forårsaket av<br />
naturulykker som flom, stormflo og<br />
skred<br />
– Skader på eiendom og eiendeler<br />
som ikke kan dekkes via alminnelig<br />
forsikring<br />
– Gjenopprettelser av skader –<br />
ikke forbedring av standard eller sikring<br />
mot nye skader.<br />
Alle private eiere kan søke naturskadeerstatning,<br />
samt personer med<br />
leiejord, veilag og foreninger, tomtefestere<br />
og andre rettighetshavere.<br />
Kilde: Landbruksdirektoratet/<br />
www.naturskadeordningen.no
10<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Fersk minkbonde i vaksen alder<br />
– Det er aldri for seint å<br />
lære noko nytt, seier<br />
Gunhild Vikeså Sæland.<br />
Å stelle minken er som<br />
terapi for henne.<br />
Jofrid Åsland<br />
Ein gong i 2013. Saman med mannen,<br />
Livar Sæland, er Gunnhild ute og køyrer<br />
tur. I bilen har dei tid til å snakke,<br />
heime på garden, på Vigrestad i Rogaland,<br />
må den gode samtalen vike<br />
for alle gjeremåla. Dei køyrer forbi<br />
den gamle eigedomen der far til Livar<br />
dreiv med pelsdyr for mange år sidan.<br />
– Kvifor startar ikkje me opp med<br />
pelsdyr, slenger Gunhild ut i lufta.<br />
gardsfakta<br />
Gunhild Vikeså Sæland driv med<br />
mink på Vigrestad.<br />
Ho har 4.900 mink i farmen sin.<br />
Farmen ligg på ei 3 daa stor tomt.<br />
Bergen<br />
Stavanger<br />
Hå<br />
Førde<br />
Stranda<br />
Sogndal<br />
Valle<br />
Tønsberg<br />
Skien<br />
Arendal<br />
Kristiansand
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
11<br />
Gunhild nærmar seg 50 år og mannen<br />
blir snart 60 år. Dei gamle bygningane,<br />
der svigerfaren først hadde<br />
mink og deretter rev, står til nedfalls.<br />
Ekteparet bestemmer seg for å<br />
ta sats og blir pelsdyrfarmarar med<br />
Gunhild i spissen. same året bygger<br />
dei opp ein splitter ny pelsdyrfarm på<br />
den tre dekar store eigedomen.<br />
Temmer mink<br />
– Dette er Ola, han har veldig god avstamming.<br />
Han skal få leve, og brukast<br />
i paringa dersom han er god nok,<br />
seier Gunhild.<br />
Ho held ein kvit mink på armen<br />
utan hanskar. Han er tam, men litt<br />
rampete. Ola småbit i kleda til matmor,<br />
medan ho kjeftar litt. Ola blei<br />
født i april, og er etterfølgjaren etter<br />
den tamme minken Laurits.<br />
– Eg er ofte oppi kassen hjå minken<br />
når dei er kvelpar for å temje dei,<br />
fortel bonden.<br />
Ho hugsar tilbake på minken Laurits,<br />
som var heilt spesiell og hennar<br />
første tamme mink.<br />
– Laurits var gildare, men Ola er<br />
framleis ungdom.<br />
Då heile farmen måtte sanerast i<br />
2016 måtte Laurits avlivast.<br />
– Han var den siste minken eg la i<br />
avlivingsmaskinen. Det var heilt forferdeleg,<br />
seier Gunhild.<br />
Sanering og ny start<br />
Bonden sit inne på pauserommet i
12<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
minkfarmen. Ei triveleg stove med<br />
god plass blei prioritert under byggeprosessen,<br />
ettersom garden ligg fem<br />
kilometer unna minkfarmen. I kaffistova<br />
kan Gunhild halde orden på papirarbeidet<br />
og ta seg ein matbit. Over<br />
vasken heng eit bilete med teksten:<br />
«du æ meir enn goe.»<br />
– I november 2016 fekk me påvist<br />
plasma-cytose i besteninga vår. Smitten<br />
kom frå naboen, som hadde hatt<br />
sjukdomen på sine dyr, fortel Gunhild.<br />
Sjukdomen bryt ned immunforsvaret<br />
til minken. Blir sjukdomen påvist,<br />
må farmen sanerast.<br />
– Det var veldig trist. Då me var<br />
ferdige med saneringa gjekk det fleire<br />
veker før eg orka å reise ned i minkfarmen,<br />
fortel bonden.<br />
Ho klarte ikkje å gå inn i farmen utan<br />
å høyre lyden av dyra ??. Tre år med avlsarbeid<br />
gjhadde gått rett i vasken.<br />
– Eg tenkte aldri at eg skulle slutte<br />
med mink. Då det hadde gått nokre<br />
veker fekk me inn nye tisper, og i april<br />
importerte me nye hanndyr frå Danmark,<br />
fortel Gunhild.<br />
– Kvifor importere frå Danmark?<br />
– Danskane er gode på mink. Eg<br />
er inne og ser på hitlistene over dei<br />
beste skinna, og vel kvar eg ynskjer å<br />
kjøpe dyr frå. Å importere frå Danmark<br />
gjer også at me får inn heilt nytt<br />
blod, svarar ho.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
13<br />
Sprek av arbeid<br />
Gunnhild har ikkje drive mykje dank.<br />
Ho er frå Bjerkreim, og flytta til Vigrestad<br />
då ho møtte mannen i sitt<br />
liv. Etter kvart kjøpte deg seg ein liten<br />
gard (meir aktivt). Gunhild er utdanna<br />
hudpleiar. Ho har drive kafé<br />
og pub på Vigrestad og ho har vore<br />
personleg assistent. No er ho minkbonde.<br />
– Eg veit ikkje heilt kvifor det blei<br />
akkurat mink. Eg hadde litt lite arbeid<br />
på den tida, og kjende at eg var<br />
klar for noko nytt, seier Gunhild.<br />
Ho har aldri planlagt livet i detalj,<br />
men gripe dei sjansane som har kome<br />
hennar veg. Gunhild er oppteken av<br />
å ikkje gro fast i mønster, av ikkje å<br />
gå i dvale.<br />
Då ho starta med mink like før<br />
ho blei 50, var læringskurva bratt.<br />
På veggen i kaffistova heng ein plakat<br />
med alle dei forskjellige slaga av<br />
arten. Gunhild peiker og fortel om<br />
ulike typar mink, palomino, brune,<br />
kvite, perle, jaguar - lista er lang. ho<br />
fortel om «hitlister», der ho ser korleis<br />
hennar mink ligg an i forhold til<br />
dei andre produsentane. (kven lagar<br />
hitlistene?)<br />
– Ingenting kan nokon gong bli<br />
godt nok. Alt kan alltid bli betre, seier<br />
ho.<br />
Det er noko av drivkrafta. Som<br />
minkbonde har ho alltid nye høgder<br />
å strekke seg mot. På veggen i kaffistova<br />
har ho ramma inn sertifikat og<br />
attest på skinn av topp kvalitet. – Det<br />
finst dagar der eg berre har snakka<br />
med minken. Å vere bonde kan vere<br />
einsamt. For meg er det viktig å vere<br />
med familie og venner innimellom.<br />
Gunhild driv også med yoga, strikking,<br />
lager mala(bønnekjede), brygger<br />
te og mykje meir.<br />
– Spekteret av interesser er vidt.<br />
For meg er det viktig å ikkje bli einspora,<br />
men få forskjellige innspel i<br />
kvardagen, forklarer bonden.<br />
Dyrevelferd og tilsyn<br />
Gunnhild vandrar langs radene av<br />
mink og ser til at alle har det fint.<br />
Det er totalt 4.900 mink i farmen. På<br />
kvart bur heng det små lappar med<br />
stamtavler og gule eller rosa lappar<br />
med nyttige notater.<br />
I eit av bura ligg ein stor han og søv<br />
tungt, medan andre kikkar nysgjerrig<br />
fram eller leiker seg.<br />
– Dyra skal ha det godt, slår Gunhild<br />
fast.<br />
Ho har eit avslappa forhold til at<br />
Mattilsynet med jamne mellomrom<br />
kjem på umelde tilsyn.<br />
– Me er vel kanskje den næringa<br />
som blir mest passa på. dersom eg har<br />
alt på stell og er oppteken av å gjere<br />
ting rett, er det ikkje noko problem.<br />
Likevel kjenner Gunhild at ho<br />
stundom let vere å seie at ho er minkbonde.<br />
Ho er stolt av yrket, men orkar<br />
ikkje alltid diskusjonen om pelsdyr<br />
i ei forsamling.<br />
– Verda vil ha pels. Slik er det.<br />
I eit av bura heng det ein tråd.<br />
Bonden forklarer at det var eit tips<br />
frå Mattilsynet. Då ein av minkane<br />
hadde eit lite sår på halen. Tråden<br />
skulle gi minkane ein ekstra aktivitet<br />
i buret.<br />
– Eg tek gjerne mot tips til korleis<br />
eg kan gjere ting betre. Alle må sjølvsagt<br />
drive slik dei ynskjer, så gjer eg<br />
det på min måte, seier Gunhild.<br />
Treng ny avløysar<br />
Mannen hennar, Livar, arbeider hjå<br />
Kruse Smith. Han har også ansvar for<br />
drifta på garden heime. Der har dei<br />
totalt 16 storfe, sju sugger med full<br />
framfôring av alle grisungane og 40<br />
sauer.<br />
– Det er travle dagar, men me liker<br />
å arbeide. Me har 30 års bryllaupsdag<br />
i desember, men eg plar seie me<br />
berre har vore saman i 15. Livar har<br />
arbeida mykje ute på anlegg, og vore<br />
vekkreist. Kanskje det er difor det har<br />
gått så bra, spør Gunhild.<br />
Ekteparet set pris på å reise utanlands<br />
og oppleve nye ting. Då er det<br />
viktig å ha ein god avløysar.<br />
– Vår fantastiske avløysar gjennom<br />
15 år skal overta heimegarden<br />
sin, og me er på jakt etter ny avløysar.<br />
Eg kunne gjerne tenke meg ein sprek<br />
pensjonist som vil lære noko nytt,<br />
seier Gunhild.
14<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Resultat av<br />
surfôrprøver fra<br />
førsteslåtten<br />
Norsk Landbruksrådgiving<br />
Sesongen 2017 vil bli husket som den verste sommeren på<br />
over 50 år. <strong>NLR</strong> har nå fått oversikt over resultatene fra<br />
ca. 500 prøver tatt fra fylkene Rogaland, Hordaland og<br />
Sogn og Fjordane.<br />
Ingrid Helene Møgedal<br />
<strong>NLR</strong> Rogaland<br />
Lise Austrheim <strong>NLR</strong> Vest<br />
Sesongen 2017 vil bli husket som<br />
den verste sommeren på over 50 år,<br />
med tre måneder med nærmest sammenhengende<br />
regn. Dette har skapt<br />
store problemer under innhøsting av<br />
graset. Mye av graset måtte høstes på<br />
et seint utviklingsstadium og under<br />
våte forhold, og har derfor redusert<br />
næringsinnhold og gjæringskvalitet.<br />
Og det står fortsatt igjen areal som<br />
ikke er høstet. Samtidig er det noen<br />
som har klart seg rimelig bra og som<br />
sitter igjen med omtrent like mye<br />
grovfôr som vanlig og med en helt<br />
akseptabel kvalitet.<br />
Mye godt gras i mai<br />
Det startet bra fra våren av, etter en<br />
vinter med gode overvintringsforhold<br />
for enga. Forholdsvis lav temperatur<br />
utover i april og mai ga gode<br />
buskingsforhold. Det så veldig lovende<br />
ut med tett og fin eng, og på markdagene<br />
i mai sa mange at de planla<br />
å slå første uka i juni. Men den gang<br />
ei… Mange måtte vente helt ut i juli<br />
før de kunne komme i gang. Lav temperatur<br />
gjennom hele sommeren har<br />
for grovfôrdyrkerne vært en stor fordel,<br />
da kaldt vær gir tregere utvikling<br />
i graset og reduksjonen i næringsverdi<br />
går langsommere enn normalt.<br />
Overraskende høy tørrstoffprosent<br />
Mange satser på fortørking og har<br />
en målsetting om minst 30 prosent i<br />
rundballene. I år har såpass høy tørrstoffprosent<br />
vært tilnærmet umulig<br />
å oppnå for de fleste. Men vi blir positivt<br />
overrasket når vi ser på resultatene<br />
fra de 500 prøvene, og finner en<br />
gjennomsnittlig tørrstoffprosent på<br />
rundt 27-28, med en variasjon fra 16<br />
– 60 prosent.<br />
En del sukker tross lite sol<br />
Etter tre måneder ”uten” sol, forventet<br />
vi svært lavt innhold av sukker i<br />
graset. I de 500 analyserte prøvene<br />
finner vi verdier helt ned på rundt 10<br />
g sukker/kg TS, men gjennomsnittet<br />
ligger på rundt 50. Dette er litt<br />
overraskende, også tatt i betraktning<br />
at det i vått fôr foregår en kraftigere<br />
gjæring enn fortørket fôr, og at det i<br />
denne prosessen blir omdannet mye<br />
sukker til mjølkesyre<br />
Følger av utsatt slått<br />
Når utviklingsstadiet til graset passerer<br />
begynnende skyting, taper energiinnholdet<br />
seg, proteininnholdet går<br />
ned og mengden NDF (fiber/struktur)<br />
går opp. Det som betyr mest for<br />
hvor mye energi surfôret inneholder,<br />
er fordøyeligheten av det organiske<br />
stoffet. For de som har slått seint har<br />
fordøyeligheten blitt dårlig, og vi har<br />
sett i NDF-verdier (andel ufordøyelig<br />
fiber) på helt opp mot 300 g/kg NDF<br />
og med et snitt på rundt 190 for de tre<br />
fylkene. Dette er svært høyt. Normale<br />
verdier ligger i sjiktet 80-120. Lav<br />
fordøyelighet er som nevnt det som<br />
påvirker energiinnholdet mest og<br />
gjennomsnittet i Rogaland og Sogn<br />
og Fjordane ender på FEm = 0,85 (6,0<br />
MJ) og for Hordaland på FEm = 0,82<br />
(5,85 MJ).<br />
Når det gjelder proteininnholdet<br />
er det mange faktorer som vi forventet<br />
ville være med å trekke innholdet<br />
ned:<br />
1. Det gikk for mange veldig lang tid<br />
mellom gjødsling og slått.<br />
2. Det var i mai store avlinger som<br />
følge av godt opptak av næringsstoffer<br />
fra husdyr- og mineralgjødsel.<br />
3. Det var stor utvasking og dårlig<br />
opptak seinere på sommeren.<br />
Til tross for at alle disse faktorer virker<br />
negativt inn på proteininnholdet,<br />
viser resultatene av surfôrprøvene et<br />
gjennomsnitt på 140 g/kg TS. Ut fra<br />
forutsetningene i år er dette et bra<br />
resultat og de som ligger i dette sjiktet<br />
kan være fornøyde med det. Er<br />
proteininnholdet i grovfôret mye lavere,<br />
kan det bli nødvendig å bruke et<br />
kraftfôr med høyt proteininnhold for<br />
å sikre nok protein i totalrasjonen.<br />
Gjæringskvaliteten varierende<br />
Når det gjelder gjæringskvaliteten<br />
kan vi ikke bruke gjennomsnittsresultater,<br />
men generelt observerer vi
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
15<br />
God som gull?: Hva inneholder denne rundballen?<br />
mye grovfôr med sterk mjølkesyregjæring<br />
og til dels mye fôr med feilgjæring.<br />
Feilgjæring er når gjæringsprosessen<br />
går galt og det blir høye<br />
verdier av smørsyre og ammoniakk.<br />
Med lav tørrstoffprosent og vanskelige<br />
innhøstingsforhold, er det lett å<br />
få med seg forurensing i form av jord<br />
og vatn inn i fôret og få feilgjæring.<br />
Feilgjæring setter ned smakeligheten<br />
til fôret og fører til dårlig fôropptak.<br />
Under blaute og krevende innhøstingsforhold<br />
anbefaler vi å alltid<br />
bruke store doser med syrebaserte<br />
ensileringsmiddel og stubbe høyt slik<br />
at en unngår jordinnblanding og det<br />
mest forurensa graset. Vi har fått gode<br />
tilbakemeldinger på å bruke høye slepesko<br />
på slåmaskina da det gjør det<br />
lettere å justere opp stubbehøyden.<br />
Lavere mineralinnhold<br />
Mineralinnholdet bærer preg av dårlig<br />
opptak i plantene. Vi har dessverre<br />
ikke fått tak i særlig mange resultater<br />
av mineralanalyser ennå, men vi sitter<br />
igjen med et inntrykk av at innholdet<br />
av særlig kalium og svovel er<br />
lavere enn normalt og at mange prøver<br />
viser lave verdier for Kation/Anion<br />
Differansen (KAD). Lav KAD-verdi<br />
er en fordel for sinkyr og drektige kviger,<br />
ettersom de da blir mindre utsatt<br />
for mjølkefeber. Men lav KAD er ikke<br />
heldig for mjølkekyr ute i laktasjonen,<br />
fordi det kan virke inn på fruktbarheten<br />
og på hvor effektivt kua fordøyer<br />
grovfôret. Kraftfôrprodusentene har<br />
tatt disse signalene alt og justert opp<br />
KAD-verdien i kraftfôret.<br />
Ta prøver<br />
Planlegging av innefôringssesong og<br />
surfôrprøver er viktig. Har du ikke<br />
tatt surfôrprøver ennå, kan vi i <strong>NLR</strong><br />
hjelpe deg med uttak. Vi tilbyr også<br />
<strong>NLR</strong> Surfôrtolken som et tilbakemeldingsskjema<br />
der vi hjelper deg å tolke<br />
resultatene og kommer med tips og<br />
råd om forbedringspotensial.<br />
Er du blant dem som mangler fôr,<br />
er det ekstra viktig at du teller og<br />
veier rundballer, eventuelt finner ut<br />
hvor mye silofôr du har tilgjengelig.<br />
Få hjelp av en fôringsrådgiver, slik at<br />
dere sammen kan lage en plan med<br />
utgangspunkt i din grovfôrmengde<br />
og - kvalitet. Ta fôrprøver! Med en slik<br />
plan kan du finne ut hvor mye grovfôr<br />
du eventuelt trenger og hvilket kraftfôr<br />
som passer best til din produksjon.<br />
Her kommer fire artikler<br />
skrevet av Norsk<br />
Landbruksrådgiving<br />
på oppdrag fra<br />
Bondevennen.
16<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Dags for drenering<br />
Etter nok ein våt sommar<br />
viser mange ekrer tydlege<br />
teikn på dreneringsbehov.<br />
Lars Kjetil Flesland,<br />
<strong>NLR</strong> Agder<br />
Norsk Landbruksrådgiving<br />
Det er særleg flate myrar som ha bydd<br />
på problem, men også eng med silt og<br />
leire i undergrunnen. Med det jamne<br />
påfyllet av regn og vatn i sommar, har<br />
ikkje grøftesystemet fått tid på seg til<br />
å ta unna alt vatnet som har kome.<br />
Tilskot til drenering<br />
Det vert gitt eit tilskot til drenering<br />
av jordbruksareal som tidlegare er<br />
grøfta. Tilskotet vart i år auka til kr.<br />
30,- pr meter grøft, - opp til kr 2000,-<br />
pr dekar. Plan og søknad må væra<br />
registrert hjå kommunen før ein startar<br />
arbeidet. Men: Drenering er meir<br />
enn grøfting! Tilskotet omfattar også<br />
omgraving av myr og profilering av til<br />
dømes myr.<br />
Førebu deg til eit våtare klima?<br />
Regnsomrar synest å blitt vanlegare.<br />
NIBIO sin klimastasjon i Etne har registrert<br />
ulike klimaparametrar i over<br />
20 år. Ser vi på ”rekordvåte” sommarmånader<br />
(april-oktober), er seks<br />
av sju registrert i løpet av dei siste 10<br />
åra. Dette stemmer og i forhold til<br />
spådomane som klimaforskarane har<br />
kome med. Varmare hav gir auka fordamping,<br />
og meir regn hjå oss. Når vi<br />
samstundes er blitt meir og meir effektive<br />
i landbruket, med større og<br />
tyngre maskiner som følgje, er det på<br />
tide å ta ei vurdering på vegen vidare.<br />
Det er særleg areala våre med organisk<br />
jord som byd på utfordringar.<br />
Som nydyrka kan torva ha vore berre<br />
middels omdanna og den hadde brukande<br />
dreneringseigenskapar. Men<br />
dette var kanskje for 50 år sidan, med<br />
traktorar som vog berre ein brøkdel<br />
av dagens ”beist”. Etter kvart som vi<br />
grøftar, gjødslar, kalkar og pløyer, vil<br />
det organiske materialet bli meir og<br />
meir omdanna og nedbrote. Torva<br />
vert tettare og avstanden ned til grøftene<br />
kortare. Resultatet ser vi no,<br />
Med fall: Prinsippskisse for omgraving av myr. Ved omgraving bør overflata formast med<br />
fall til kanal eller kumme.<br />
oppkøyrd eng og jord i rundballane.<br />
Og verre skal det bli, - i følgje klimaforskarane.<br />
Når vi er rundt og planlegg oppattgrøfting<br />
av myr, er det ikkje sjeldan<br />
at vi under ei sundkøyrd og sørpete<br />
overflate, finn grøfterøyr der det ikkje<br />
er vatn. Vatnet på overflata kjem<br />
ikkje fram på grunn av at torva er<br />
blitt for omdanna og tett. På slike stader<br />
er tradisjonell grøfting truleg ikkje<br />
lenger vegen å gå. Alternativa kan<br />
væra omgraving, der det er sand og<br />
silt i rimeleg avstand under torva, eller<br />
overflateforming som fører vatnet<br />
til kummar eller grusfilter. Så må vi<br />
våga å ta diskusjonen om det maskinelle<br />
utstyret vi bruker er for tungt.<br />
Det er stader der myrsynking har<br />
ført til at jordoverflata i lange periodar<br />
er i nivå med grunnvatnet. Til<br />
dømes i ytre deler av Tysvær og Sveio<br />
finn vi ofte fjell som stenger for å<br />
seinka grunnvasstanden vidare. Flei-<br />
Effektivt: Steingrøfter kan væra effektive grøfter. Dei bør dekkast med fiberduk så jorda<br />
ikkje forsvinn ned i grøfta. Det bør væra minst 30 cm jord over fiberdurken for å hindra<br />
den å koma i komflikt med plogen. Bildet er tatt i Skjold, i Vindafjord.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
17<br />
Vanskeleg år: Mange har erfart at grøftene ikkje fungerer godt nok i år, sjølv på sandjord, som bildet viser.<br />
re må nok her innsjå at naturen tar<br />
attende det den gav frå seg ein gong<br />
i tida.<br />
Omgraving av myr?<br />
Her på Haugalandet er det særleg i<br />
Vindafjord at myr er blitt omgrave.<br />
det vil seia at det organiske materialet<br />
blir dekka av sand og silt som ein<br />
har funne under torvlaget. Særleg<br />
i Vikedal finn vi store areal som er<br />
omsnudd. Vi tilrår 50-70 cm tjukt lag<br />
over torva, der det ikkje blir blanda<br />
inn torv i dette laget.<br />
Omgraving av myr har mange fordeler:<br />
−−<br />
Gir eit fastare køyrelag.<br />
−−<br />
Reduserer (hindrar?) vidare omdanning<br />
av torva og myrsynking.<br />
−−<br />
Mindre utslepp av klimagassar.<br />
−−<br />
Men omgraving har og sine utfordringar:<br />
−−<br />
Ofte ein kostbar metode.<br />
−−<br />
Vi får opp undergrunnsmassar<br />
med lite næring og biologisk aktivitet.<br />
−−<br />
Passar ikkje der vi har leire eller<br />
fjell i undergrunnen, - og på særleg<br />
djup myr.<br />
Grusfilter og kummar<br />
Myrar der omgraving ikkje er aktuelt,<br />
men der torva er så tett at tradisjonell<br />
grøfting ikkje fungerer godt<br />
nok, kan ein prøve å kombinerer dei<br />
tradisjonelle grøftene med forming<br />
av overflata med fall til kummar eller<br />
grusfilter. Vel ein å bruka kum, må<br />
ein sikre seg at alle koplingar er tette<br />
slik at ein hindra erosjon rundt kummen.<br />
I Nord-Noreg er profilering av<br />
myr brukt med godt resultat. Vi har<br />
sett grusfilter der det er brukt singel.<br />
I slike grusfilter kan finstoff lett følgje<br />
vatnet inn i grøftene og seinare tette<br />
desse til. Grusfilter bør difor kombinerast<br />
med grøfter som kan grøftespylast.<br />
Avskjeringsgrøftene<br />
Ved all grøfting er det avgjerande for<br />
resultatet, at vatn frå omkringliggjande<br />
areal ikkje kjem inn på teigen.<br />
Difor er avskjeringsgrøftene viktige å<br />
Lettar arbeidet: Ved å lage driftsveg inn til avskjeringsgrøfta vil ein letta vedlikehaldet av<br />
denne, samt letta transport til og frå teigen. Bildet er frå Etne.
18<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Norsk Landbruksrådgiving<br />
anleggje og halde ved like. Vi tilrår å<br />
lage driftsveg i tilknyting til avskjeringsgrøftene.<br />
Ein driftsveg vil letta<br />
vedlikehaldet av grøfta mykje, samt<br />
redusera køyreskadane som transport<br />
av avling og husdyrgjødsel vil<br />
forårsaka.<br />
Hald tett: Alle koplingar inn til kum må væra tette rundt inntaket.<br />
Det er krav til årleg<br />
gjødslingsplan, og planen<br />
skal vera klar før<br />
vekstsesongen.<br />
Filtermasse<br />
Oppgåva til filtermassen er å verna<br />
dreneringsrøyret, auke det drenerande<br />
arealet, og filtrera frå finpartiklar<br />
som kan kome inn i grøfterøyret og<br />
tette det. Som rådgjevar tilrår vi grøftegrus,<br />
2-8. Tradisjonelt er det derimot<br />
singel 8-16 som ofte vert brukt.<br />
Singel oppfyller kravet om å auka det<br />
drenerande arealet og verna grøfterøyret<br />
mot mekaniske påkjenningar,<br />
men vil ikkje stoppe finpartiklar på<br />
veg inn i grøfterøyret. Vi har også<br />
fått spørsmål om flis frå fliskuttarar<br />
kan brukast. Vi er skeptisk til det.<br />
Brukar ein fersk flis vil den frigi ein<br />
del sukkerarter som fører til groing<br />
og slimdanning i grøfterøyret. Særleg<br />
flis frå lauvtrevirke er utsett. Skal flis<br />
brukast må den ligge ute eit par år før<br />
bruk.<br />
”Grøfting er eit drittarbeid! Ikkje<br />
spar på filtermassen, så slepp du å<br />
gjere dette drittarbeidet på nytt!”, uttalte<br />
Magne Risanger, entreprenør og<br />
bonde, under ein fagdag om grøfting<br />
for nokre år sidan. I faglitteraturen<br />
vert det tilrådd å bruka 150 liter filtermasse<br />
pr. 100 meter grøft. Dette er<br />
nok i minste laget, særleg der det er<br />
mykje finstoff som kan tette grøfta,<br />
som torvjord og silt.<br />
Gjødslingsplan - eit nyttig verktøy<br />
Norsk Landbruksrådgiving Rogaland<br />
• Fagleg rett utarbeidd gjødslingsplan<br />
vil sikra betre avling, redusert<br />
gjødselkostnad og gi betre miljø.<br />
• Føretak som disponerer husdyrgjødsel<br />
frå meir enn 5 GDE (til<br />
dømes 35 vfs) skal ha ein årleg<br />
gjødslingsplan utarbeidd før kvar<br />
vekstsesong.<br />
• Gjødslingsplan kan ein laga sjølv.<br />
• Gjødslingsplan kan ein få utarbeidd<br />
hjå Norsk Landbruksrådgiving.<br />
Ta kontakt nå og avtal i god<br />
tid før neste vekstsesong.<br />
• Mangelfull gjødslingsplan kan gi<br />
store økonomiske trekk ved kontroll.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
19<br />
Bonde hjelper bonde<br />
Gjennom 2017 prøver ni<br />
unge bønder i Agderfylkene<br />
ut en mentorordning, der<br />
en erfaren bonde stiller seg<br />
til rådighet som veileder<br />
for en ung bonde. Så langt<br />
er tilbakemeldingene svært<br />
gode.<br />
Karin H. Nærland, <strong>NLR</strong> Agder<br />
De fleste unge bøndene og deres<br />
mentorer var samlet på Revsnes<br />
Hotell i mars i år for introduksjon<br />
til mentorordningen, samt for å bli<br />
kjent. Parene inngikk en avtale om å<br />
møtes minimum fem ganger i løpet<br />
av året. De snakket med hverandre i<br />
forkant om hvilke forventninger de<br />
hadde og avtalte møtetidspunkt og<br />
tema for første møte. I noen tilfeller<br />
kjente bøndene og mentorene litt<br />
til hverandre. Noen hadde selv vært<br />
med å foreslå hvem som skulle være<br />
mentor, andre ganger hadde prosjektet<br />
valgt en person til dem.<br />
Godt ut i sesongen melder alle tilbake<br />
at de har god kontakt med mentoren<br />
sin og at ordningen er svært<br />
nyttig. Utover besøkene har de unge<br />
bøndene fått en person som de lett<br />
kan ringe til og spørre om alt som<br />
dukker opp i hverdagen. I og med at<br />
de har en avtale og at de vet at mentoren<br />
har sagt ja til dette, så forteller<br />
de at det er mye lettere å ta kontakt<br />
og tillate seg å bruke av mentoren sin<br />
tid. Mentoren får også en liten godtgjørelse<br />
for å være med på opplegget<br />
og det senker terskelen for å bruke av<br />
mentoren sin tid.<br />
God kontakt: På oppstartsmøtet i mars hadde mentorparene et lite kommunikasjonskurs.<br />
Per Skarpeteig (t.v.) og Bjørn Vigre har funnet tonen. (Foto: Mette Feten)<br />
Besøker hverandre<br />
De første besøkene er kanskje den<br />
vanskeligste delen. Særlig i de tilfeller<br />
der partene ikke fikk treffe hverandre<br />
på samlingen, og der de ikke kjente<br />
hverandre fra før, tok det litt tid å<br />
komme i gang. Men når kontakten<br />
først var etablert, ble det mye enklere.<br />
Det er i utgangspunktet mentor som<br />
skal komme til den unge bonde, men<br />
mange har også hatt et gjensidig besøk.<br />
Det er alltid kjekt å se hvordan<br />
andre gjør det. Det gjør det også enklere<br />
å forstå hva mentor mener, når<br />
en kan se for seg hvordan han/hun<br />
jobber hjemme på egen gård.<br />
De unge bønder driver med ulike<br />
produksjoner: melk, storfekjøtt, sau<br />
og bringebær. Noen har vært i utbyggingsfase.<br />
Ei hadde ikke bestemt seg<br />
for hva hun skulle i gang med. For de<br />
mest nyetablerte har det gått mye på<br />
hvordan en praktisk løser oppgavene.<br />
Her har alle med erfaring kunnet bidra<br />
med praktiske råd. For andre som<br />
har drevet en stund, eller har vært i<br />
utbyggingsfase, har det vært mulig å<br />
hente erfaring fra mentorer som selv<br />
har bygget tidligere. Én har nettopp<br />
fått robotfjøs og ønsket en mentor<br />
med erfaring fra dette. Noen har ønsket<br />
å bli flinkere på den produksjonen<br />
de driver med. Det stiller gjerne<br />
større krav til mentoren. Da blir møtene<br />
mer som en gjensidig utveksling<br />
av erfaring på et viderekommende<br />
nivå.<br />
Mentor etter behov<br />
Mentorordningen kan altså brukes<br />
både for den helt ferske bonden og<br />
for dem som har drevet noen år, og<br />
som ønsker å jobbe med mer spesifikke<br />
områder. Det er derfor viktig at<br />
en finner den rette mentoren ut fra<br />
behovet. Siden dette er et prøveprosjekt<br />
vil det bli evaluert både i år og<br />
neste år.<br />
På oppstartsmøtet får mentorene<br />
opplæring i hva det vil si å være<br />
mentor og bøndene får informasjon<br />
om hva de kan forvente seg.. Erfaringene<br />
fra alle fylker tilsier at dette første<br />
møtet er viktig. Det er her grunnlaget<br />
for arbeidsformen blir lagt og<br />
det er her mentoren og bonden begynner<br />
å bli kjent.<br />
Mentorordningen vil fortsette<br />
i 2018 som prøveprosjekt i Agderfylkene.<br />
Det blir snart mulighet for<br />
å melde seg på for 2018 med frist 1.<br />
desember 2017, både for unge bønder<br />
og mentorer.<br />
Norsk Landbruksrådgiving (<strong>NLR</strong>)<br />
har ansvaret for et mentorprosjekt,<br />
der erfarne gårdbrukere<br />
deler sine erfaringer med yngre<br />
eller nyetablerte gårdbrukere.<br />
<strong>NLR</strong> Agder har vært et av fire<br />
pilotfylker til å teste ut den nye<br />
ordningen. Norges Bondelag,<br />
Norsk Bonde- og småbrukerlag<br />
og Innovasjon Norge er også involvert<br />
på regionsnivå. Ni unge<br />
bønder i Agder er med på ordningen<br />
i år.
20<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Dette er årets siste utgåve av Bondevennen,<br />
som blir gitt ut i samarbeid med Norsk<br />
Landbruksrådgiving. Du har motteke sju nummer av<br />
Bondevennen gjennom dette samarbeidet.<br />
Me har meir å by på!<br />
Vil du abonnere på Bondevennen?<br />
Kontakt oss på tlf. 51 88 72 61 eller post@bondevennen.no.<br />
Ved teikning av abonnement for 2018,<br />
får du bladet gratis ut 2017.<br />
I tillegg får du tilgang til den digitale utgåva av bladet.<br />
Bondevennen kjem ut 40 gonger i året.<br />
Abonnementspris for 2018 er kr 1100,-.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
21
22<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Har hatt verdas beste yrke<br />
Portrettet: - Daniela Dobbert<br />
Som landbrukssjef i Sandnes<br />
kommune har Daniela<br />
Dobbert jobba for utdanning,<br />
økologi og likestilling.<br />
Ei grunnleggjande interesse<br />
for matproduksjon er<br />
driv krafta. Metoden er<br />
kunnskap og tillit.<br />
Liv Kristin Sola<br />
Etter nærmare 30 år i norsk landbruksforvaltning,<br />
har Daniela takka<br />
for seg. 63-åringen har vendt nasen<br />
heimover til Tyskland. I Hamburg<br />
ventar nye utfordringar.<br />
Kontakt med Norge<br />
Daniela ville eigentleg studere biologi,<br />
men ein sommar i Telemark på<br />
garden til ei norsk veninne, endra<br />
planane. Daniela vart hekta på landbruk.<br />
I 1982 var ho ferdig Diplomagraringeniør<br />
etter seks år ved universitetet<br />
i Kiel.<br />
Planen var å ta eit fri-år på hytta<br />
som den norgesentusiastiske familien<br />
hadde på Tjøme. Men utan dei<br />
rette papira på plass, måtte ho returnere<br />
etter få månadar. Løysinga vart å<br />
melde seg som hospiterande student<br />
ved Norges Landbrukshøgskole. Då<br />
slapp ho unna papirmølla.<br />
– Eg hadde bestemt meg for å bli<br />
eit heilt år i Norge, seier Daniela.<br />
Generalist<br />
På Ås møtte Daniela professor Erling<br />
Strand. Han baud henne ei doktorgradsstilling.<br />
– Å bruke fire år på å forske på eit<br />
enzym i eit kveitekorn, det er ikkje<br />
meg. Eg er generalist, og vil vere det,<br />
konstaterer ho.<br />
Ho smiler når ho tenker på<br />
profess oren, ein sterk motstandar av<br />
økologiske driftsmetodar.<br />
– Eit paradoks. Eg som alltid har<br />
hatt eit sterkt engasjement for økologisk<br />
matproduksjon, seier Daniela.<br />
Samstundes reklamerte fylkeslandbrukssjef<br />
Einar K. Time for jobben<br />
som heradsagronom og freista NLHstudentane<br />
med ei karriere i offentleg<br />
forvalting. Det var interessant for den<br />
tyske studenten, som då var gift med<br />
ein medstudent frå Stavanger.<br />
– Mannen min vart att på Ås for å<br />
fullføre utdanning medan eg reiste til<br />
Hammerfest for å jobbe som heradsagronom.<br />
Kvinne og utlending<br />
I 1986 flytte paret til Stavanger. Året<br />
etter søkte Daniela stillinga som ambulerande<br />
heradsagronom i Rogaland.<br />
– Av to søkjarar var eg innstilt sist,<br />
bak ein nyutdanna ung mann.<br />
Med to års erfaring som heradsagronom<br />
visste Daniela at ho var betre<br />
kvalifisert, og bad om møte med kontorsjefen.<br />
– Er du kjent med likestillingsloven,<br />
ville ho vete. – Kor mange kvinnelege<br />
sivilagronomar har du i staben?<br />
– Ingen, var svaret frå kontorsjefen.<br />
– Då må eg be deg vente med å tilsette<br />
til eg har kontakta likestillingskontoret,<br />
sa Daniela.<br />
Kontorsjefen gjorde om på vedtaket.<br />
– Det var ein tøff start. Eg var<br />
kvinne og utlending, og ukjend med<br />
kulturen. Men takk til kontorsjefen,<br />
som ikkje let meg merke at eg ikkje<br />
var fyrstevalet.<br />
Pioner<br />
Etter ein kort periode som ambulerande<br />
heradsagronom, vart Daniela<br />
tilsett som fylkesagronom i tilskotsforvaltning.<br />
Ho fekk ansvar for likestillingsmidlane.<br />
– Ikkje unaturleg, eg var einaste<br />
kvinne i staben, seier ho.<br />
I lag med ein sakshandsamar hjå<br />
fylkeskommunen starta ho Etablererskulen<br />
for kvinner i Rogaland. Jobben<br />
endra seg til å handle mest om likestilling<br />
og næringsutvikling.<br />
– Spennande oppgåver, men eg<br />
ville attende til mitt eigentlege fag,<br />
landbruket.<br />
Strategisk<br />
I 1994 vart Daniela tilsett som landbrukssjef<br />
i Stavanger kommune.<br />
– I lag med ein halv sekretær skulle<br />
eg ta meg av heile landbruksforvaltninga<br />
i kommunen.<br />
Med eit stort nettverk og erfaring<br />
med næringsutvikling, knytte Daniela<br />
seg til næringsavdelinga i kommunen.<br />
Ho jobba for tettare band mellom<br />
landbruk og restaurantbransjen,<br />
og jobba mykje med prosjekt og mat,<br />
medan ho prøvde å forvalte landbruket<br />
i kommunen etter beste evne.<br />
– Eg kan lite om grøfting og planering,<br />
og inviterte landbrukssjefen<br />
i nabokommunen til eit samarbeid<br />
som tente oss begge, seier ho.<br />
Erfaringane frå tverrkommunalt<br />
samarbeid og det positive med eit<br />
større arbeidsmiljø, gjorde at ho føreslo<br />
å slå saman landbruksforvaltinga i<br />
Sandnes og Stavanger inkludert Kvitsøy,<br />
då ho etter elleve år i Stavanger<br />
starta som landbrukssjef i Sandnes.<br />
– Me delte oppgåver etter evne og<br />
lyst, og spelte på kvarandre. Og som<br />
sjef kunne eg delegere dei oppgåvene eg<br />
likte minst, seier ho med glimt i auge.<br />
Utdanning for yrkesstoltheit<br />
I tolv år har Daniela jobba for å<br />
auke utdanninga, og for innføring<br />
av fagbrev, i landbruket. Ho har representert<br />
fagforbundet i utdanningsdirektoratet<br />
sitt faglege råd for<br />
naturbruksutdanning, og undrar seg<br />
over kvifor formell utdanning møter<br />
så mykje motstand her til lands.<br />
– Det er ein gong slik at landbruket<br />
er ei biologisk næring som krev<br />
mykje kunnskap. Faktum er at<br />
under 50 prosent av bøndene har<br />
landbruksutdanning, seier Daniela.<br />
Ho viser til Sveits og Tyskland kor<br />
tilskot til ein viss grad er knytt opp<br />
mot utdanning og fagbrev.<br />
– Eg opplever at tyske bønder har<br />
ei større yrkesstoltheit enn norske,<br />
og at landbruket er meir anerkjent i<br />
samfunnet.<br />
Økologisk landbruk<br />
Heilt sidan ungdomstida har ho engasjert<br />
seg i å fremme økologisk landbruk.<br />
Ikkje høglydt og provoserande,<br />
men stille og strategisk. Ho er oppteken<br />
av at nye prosjekt og idear skal<br />
vere forankra i kunnskap.<br />
– Å jobbe med økologisk landbruk<br />
i Rogaland har vore utfordrande. Det<br />
har vore vanskeleg å få midlar, erkjenner<br />
ho.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
23<br />
Daniela var engasjert då Ullandhaug<br />
Økologiske gard vart etablert.<br />
Eit prosjekt som endeleg ser ut til å ha<br />
stabilisert seg og er i positiv utvikling.<br />
Rolla som landbrukssjef<br />
Byråkraten jobbar i kulissene, søker<br />
løysingar og er stolt når arbeidet ber<br />
frukter. Slik som då Kvitsøy fekk Den<br />
nasjonale kulturlandskapsprisen i år.<br />
– Det var flott, seier ho.<br />
– Landbrukssjefen si offentlege<br />
rolle er å vere byråkrat. Rolla er upolitisk.<br />
Byråkrati er handverk. Ein skal<br />
først og fremst tene bøndene, men<br />
også politikarane, og vere bindeleddet<br />
i kommunikasjonen mellom dei<br />
to partane, konstaterer Daniela.<br />
Kom det instruksar som ho opplevde<br />
urimelege på vegne av bøndene,<br />
tok ho gjerne kampen heilt til topps.<br />
Men ho velde sine kampar. Ville ikkje<br />
bli oppfatta som ein prinsippidiot.<br />
– Eg gir meg ikkje så lett, men eg<br />
kan dessverre ikkje vise til ein einaste<br />
kamp eg har vunne, seier ho.<br />
Då Daniela vart takka av som landbrukssjef<br />
vart ho karakterisert som<br />
eit systematisk ordensmenneske som<br />
tenker strategisk og stadig søker nye<br />
utfordringar.<br />
På avskjedfesten vart tilliten ho<br />
hadde hjå politikarane, uavhengig av<br />
partitilknyting, framheva.<br />
– Det var stort. At politikarane<br />
stoler på mine faglege vurderingar<br />
har vore eit mål gjennom heile min<br />
karriere som byråkrat, seier den no<br />
pensjonerte landbrukssjefen.<br />
Men politikarane har sin agenda<br />
og fattar ikkje alltid vedtak i tråd med<br />
faglege tilrådingar.<br />
– Ein landbrukssjef må ha eit avslappa<br />
forhold til politiske vedtak.<br />
Kva no?<br />
Dobbert meiner ho har hatt verdas<br />
meste spennande yrke. No vil ho etablere<br />
seg i Hamburg. Skaffe seg den<br />
kompetansen ho treng til å realisere<br />
neste prosjekt; å organisere reiser til<br />
Hamburg og landbruksreiser i heimlandet.<br />
Ho kan norsk og tysk, både<br />
språk og kultur.<br />
– Eg er pensjonist, men ung nok til<br />
å gripe nye utfordringar. Eg gler seg til<br />
å ta fatt på neste kapittel, seier Daniela.<br />
Nye utfordringar: Etter mest 30 år i Norge<br />
søker Daniela nye utfordringar i Tyskland.
24<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Tore tok knekken på sporane<br />
fagleg: matproduksjon, økonomi og driftsleiing<br />
Talet er null: Tore Vikane og Olaug Tveit tar ein high five for null i sporer.<br />
Slaget om å knekka<br />
sporeproblema i fjøset var<br />
krevjande for Tore Vikane,<br />
men mjølkeprodusenten frå<br />
Kvinherad nekta å gje opp.<br />
No er mjølka sporefri.<br />
Sjur Håland<br />
På Tine sitt produsentmøte om<br />
sporeproblematikken på Særheim i<br />
Klepp førre veke, delte Tore Vikane si<br />
erfaring med 70 frammøtte yrkeskollegar<br />
frå Jæren. Bonden har ei lang<br />
karriere bak seg og har gått vegen på<br />
eigen gard frå fem kyr med spannmjølkingsanlegg<br />
til dagens lausdriftsfjøs<br />
med mjølkerobot og 550.000 liter<br />
i kvote.<br />
– Å levera elitemjølk alle desse åra,<br />
har gått svært greitt, seier han.<br />
Starta med diare<br />
Det galdt fram til i fjor. Ein lei virusinfeksjon<br />
enda med to rundar med<br />
diaréproblem i besetninga. Det gav<br />
mykje arbeid, ein særs sliten bonde<br />
og eit fjøs som vart vesentleg mindre<br />
reint enn normalt. Det skulle ikkje<br />
stoppa med det. Sjuande februar i år<br />
fekk han eit analyseresultat frå meieriet<br />
som synte høgt innhald av anaerobe<br />
sporar.<br />
– Dyrlegen rådde meg til å skjerpa<br />
reinhaldet, noko eg straks greip tak i,<br />
fortel han.<br />
Etter drygt to veker fekk han resultat<br />
frå ein ny prøve. Også denne viste<br />
høgt tal på anaerobe sporar. No byrja<br />
han å frykta dei økonomiske konsekvensane<br />
av problemet, og at meieriet<br />
etter ei tid ville stoppe henting av<br />
mjølk på garden.<br />
Søkte råd<br />
– Eg søkte råd hjå rådgjevar Olaug<br />
Tveit hjå Tine. Arbeidet med reingjering<br />
(ikkje høgtrykkvasking, som kan<br />
forverra problema) vart intensivert,<br />
samstundes som me gjekk i gang med<br />
å sjekka grovfôret.<br />
Vikane hadde kjøpt eit lite parti<br />
grovfôr som på dette tidspunktet var<br />
fôra opp. Dermed kjende han ikkje<br />
hygieneverdiane på dette fôret.<br />
– Men smørsyreverdiane på eige<br />
fôr låg derimot på mellom 4,3 og 4,9,<br />
noko som ikkje var bra, fortel han.<br />
Fôr og reinhald<br />
Dermed kunne ting tyda på at både<br />
fôret og reinhaldet i fjøset var blant<br />
grunnane til sporeproblema. Bonden<br />
sytte for to rundar med kraftigare<br />
vask av spenane på kvar ku, og endra<br />
rutinane med hyppigare filterskift. I<br />
tillegg gjorde han tiltak som gav betre<br />
utlufting i området rundt mjølkeroboten.<br />
– Dette var tiltak basert på ein rapport<br />
om teknisk utstyr og den generelle<br />
stoda i fjøset, som Tine-rådgjevaren<br />
utarbeidde for meg. Eg klypte<br />
jur og halar og gjekk jamt og skrapa<br />
spaltearealet og bak i liggebåsane.<br />
Strøet, kjøpt i storsekk, vart skifta<br />
ut med ein annan, tørrare type strø.<br />
Det vart mykje ekstra arbeid, og ei<br />
stor belasting på mange måtar.
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
25<br />
– Det gjekk mest på helsa laus. Eg<br />
hadde ikkje kome meg skikkeleg på<br />
føtene etter dei to smellande med diare<br />
i fjøset før eg fekk sporeproblemet<br />
i fanget. Eg kjende bekymringane på<br />
kroppen, og familien vart uroa for<br />
meg.<br />
Kjøpte skrapemaskin<br />
Skraperobot er ei stor investering.<br />
Vikane valde førebels ein rimelegare<br />
variant. Ein skrapemaskin til 26.000<br />
kroner.<br />
– Han minner mest om ein Segway,<br />
smilar han og demonstrer<br />
utstyret med ein filmsnutt frå fjøset.<br />
– Måkinga vart nærast som ein<br />
leik. Med denne maskinen kjører<br />
me over skrapearealet fire gonger i<br />
døgnet. Kvar runde tek om lag fem<br />
minutt. På dei rundane får eg samstundes<br />
betre oversikt over dyra og<br />
oppdagar til dømes ei og anna brunstig<br />
ku som eg elles ikkje hadde sett.<br />
Tiltaka byrja å gi resultat. Tre veker<br />
etter investeringa i skrapemaskinen<br />
kom provet på at arbeidet ikkje<br />
var fånyttes.<br />
– 17. april synte prøven «null» for<br />
anaerobe sporar for første gong igjen,<br />
og sidan har det berre vore «nullar»,<br />
og det samstundes med at kyrne har<br />
fått av eige fôr frå i fjor – med meir<br />
anaerobe sporar enn godt er.<br />
Parkerte rotorriva<br />
Ute på jordene har han gjort andre<br />
tiltak denne sesongen for å unngå å<br />
koma i same situasjon på nytt.<br />
– Riva med to rotorar er av nyare<br />
dato. Denne har me faktisk parkert,<br />
då me ser at risikoen for ureining i fôret<br />
er for stor med denne reiskapen,<br />
som er krevjande å handtera rett slik<br />
teigane mine ser ut.<br />
Vikane har køyrt med høgare<br />
stubbhøgd denne sesongen, og har<br />
valt å selja pressa og heller leiga entreprenør.<br />
Nøye med ensileringsmiddel<br />
– Eg er veldig nøye på at entreprenøren<br />
brukar nok ensileringsmiddel.<br />
Med eitt unnatak, ser fôrprøvane<br />
gode ut for førsteslåtten, fortel bonden.<br />
– Grovfôret med mindre god kvalitet<br />
skal ikkje nyttast til mjølkekyrne.<br />
Eg har ikkje fått resultata frå håslåtten,<br />
og er sjølvsagt svært spent på<br />
korleis kvaliteten er.<br />
– Kva har du lært av denne hendinga?<br />
– Å kjenna stoda, både i fjøset og<br />
innhaldet i fôret, er viktig. Så har<br />
eg erfart viktigheita av å ha eit godt<br />
nettverk av folk som bryr seg. Eg har<br />
også fått sanna at den som vil gjera<br />
ein innsats for å retta opp i ein vanskeleg<br />
situasjon har behov for litt<br />
slingringsmonn. Gitte situasjonar<br />
kan opplevast som ekstreme. Då<br />
treng me tryggleik og hjelp for å sikra<br />
inntektsgrunnlaget, understrekar<br />
Tore Vikane.<br />
Diskuterer ikkje<br />
jurvask gjennom telefonen<br />
Anaerobe sporar i mjølka er<br />
vanskeleg, men slett ikkje<br />
umogleg å bli kvitt, erfarer<br />
Olaug Tveit. Ho var like glad<br />
som Tore Vikane og familien<br />
hans den dagen sporeproblemet<br />
vart nulla ut.<br />
Sjur Håland<br />
Olaug Tveit er fagrådgjevar hjå Tine i<br />
Distrikt Hordaland og Ryfylke.<br />
– Då første prøveresultatet kom,<br />
tenkte eg at Tore kjem til å ordna opp<br />
straks, slik han plar gjera. Etter andre<br />
prøven vart me samde om tiltak. Min<br />
inngang var at dette skal me løysa<br />
utan at det blir stopp i mjølkehentinga.<br />
Det klarte me, summerer ho.<br />
Går gjennom fjøset<br />
På møtet med Tine-bøndene på Særheim<br />
fortalde Tveit om korleis ho grip<br />
fatt i utfordringane hjå bønder som<br />
får urovekkande tal på sporeprøvane.<br />
– Å skaffa seg oversikt for å bli<br />
kvitt problemet gjennom besøk i fjøset<br />
er viktig. Er det eit robotfjøs går<br />
vi blant anna gjennom innstillingane,<br />
vasstemperatur, vask og tal filterskift<br />
på roboten. Eg observerer roboten i<br />
drift, og ser på korleis dyra oppfører<br />
seg i roboten.<br />
Bonden er med, og saman går dei<br />
gjennom lausdrifta og sjekkar reine/<br />
ureine kyr, båsar, drikkekar, spalter<br />
og det generelle reinhaldet.<br />
Er med på mjølkinga<br />
Er det eit båsfjøs, går Tveit gjerne<br />
utanom vanleg kontortid.<br />
– Eg er alltid med under mjølking.<br />
Jurvask er alfa og omega. Du kan til<br />
dømes ikkje syna korleis eit jur skal<br />
vaskast, kva klutar som er best og<br />
korleis dei bør haldast reine, gjennom<br />
telefonen, seier ho.<br />
Etter fjøsrunden blir det gjerne ein<br />
diskusjon kring tema som husdyrgjødselspreiing<br />
og raking og hausting<br />
av graset.<br />
– Oftast finn vi område der den enkelte<br />
har ein del å henta for å sikra seg<br />
mot sporar i mjølka og kvalitetstrekk<br />
på mjølkeoppgjeret. Det kan dreia seg<br />
om bruk av ensileringsmiddel og talet<br />
på lag med plast på rundballane.<br />
Hygieneprøvar er viktig<br />
Ho peikar på at det er avgjerande<br />
med hygieneprøvar av grovfôret.<br />
– For å vita kva ein har av vinterfôr<br />
og for å få høve til å styra unna infisert<br />
fôr til mjølkekyrne. Dette er særleg<br />
viktig om ein har slitt med sporenivået<br />
andre år, påpeikar ho.<br />
Etter besøket får bonden ein rapport.<br />
– Den skal vera kort og konkret og<br />
vera delt mellom strakstiltak og førebyggande<br />
tiltak. Eg er ikkje redd for å<br />
bruka ord som «må» eller «skal». Det<br />
handlar om store verdiar for ho eller<br />
han det gjeld, understrekar ho.
26<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
STORFESLAKT:<br />
Muligheter med lite grovfôr<br />
fagleg: matproduksjon, økonomi og driftsleiing<br />
Selv med lite grovfôr er det<br />
mulig å holde produksjonen<br />
oppe og ha brukbar<br />
fortjeneste. Reduksjon i<br />
dyretall for å greie seg én<br />
vinter får følger i flere år.<br />
Det bør om mulig unngås.<br />
Bengt Egil Elve,<br />
Nortura<br />
For å begrense tapet ved svikt i<br />
grovfôr avlingen er det viktig å få<br />
oversikt på hvor mye grovfôr en har<br />
disponibelt. Deretter må en lage en<br />
plan på hvor mye en kan, eller det er<br />
nødvendig, å få kjøpt.<br />
De som har lite grovfôr må få oversikt<br />
på hvor mye de har så snart som<br />
råd. Deretter kan det lages en plan på<br />
hvilke daglige fôrrasjoner som er mulig,<br />
og hvilken tilvekst, slaktevekt og<br />
slaktealder som er ønskelig på bruket.<br />
Økonomi<br />
Beregningene som er gjort med simuleringsmodell<br />
for fôrforbruk og<br />
tilvekst, viser at det fortsatt er mulig å<br />
få god inntekt ved å fôre opp ungdyr<br />
til slakt eller som livdyr.<br />
I en standard kalkyle med innkjøpt<br />
kalv på 120 kg, kan slakteinntekt minus<br />
fôrkostnad være på rundt 7.000<br />
kroner. Selv med lite og dyrt grovfôr<br />
og høy kraftfôrandel er det mulig å<br />
ha slakteinntekt minus fôrkostnad på<br />
omtrent 5.000 kroner per dyr. Tapet<br />
blir større ved å ha tomme binger, i<br />
stedet for noe lavere inntekt.<br />
Til beregninger er det brukt Felleskjøpet<br />
Fôrutvikling sitt program<br />
”FORMEL Okse Vekst”. Mer om betingelsene<br />
i tabellene.<br />
Ved moderat grovfôrmangel<br />
Det er mulig å øke kraftfôrmengden<br />
og redusere grovfôrandelen i rasjonen.<br />
Strategien kan gi en dyrere fôrrasjon,<br />
men fortsatt kan det være god<br />
økonomi i å fôre dyra til slakt. Det<br />
kan kanskje spares mye fôr ved å redusere<br />
slaktealderen noe. Dette kan<br />
Penger å tjene:<br />
Det er mulig<br />
å ha en grei<br />
inntekt på<br />
storfe kjøttproduksjon<br />
med høyere<br />
kraftfôrandel.<br />
– Tapet blir<br />
større med<br />
tomme binger,<br />
mener Bengt<br />
Egil Elve.<br />
gjøres i en kombinasjon med litt lavere<br />
slaktevekt og høyere tilvekst.<br />
Dersom kraftfôrandelen blir høy,<br />
bør en velge en kraftfôrsort som er<br />
beregnet å brukes i store mengder.<br />
Kraftfôrsorter som har slike egenskaper<br />
har gjerne litt lavere andel av<br />
vomfordøyelig stivelse, høyere andel<br />
fiber, og kan være tilsatt bufferstoff<br />
for å hjelpe med å opprettholde et<br />
godt vommiljø.<br />
Ved stor grovfôrmangel<br />
Forsøk viser at drøvtyggere fint kan<br />
klare seg med ned mot 30 prosent av<br />
fôret som grovfôr og 70 prosent som<br />
konsentrert fôr. Ved lav grovfôrandel<br />
er det viktig at grovfôret har god<br />
struktureffekt slik at dyra tygger godt<br />
drøv.<br />
Halm kan være bra i rasjonen som<br />
strukturfôr for at vommiljø og fôrutnyttelsen<br />
skal være god. Det må<br />
vurderes, selv om halm kan bli relativt<br />
kostbart å kjøpe inn i forhold til<br />
energiinnholdet.<br />
De forskjellige kraftfôrleverandørene<br />
har ulike fiberrike kraftfôrsorter,<br />
”grovfôrerstattere”, som er<br />
beregnet for å brukes sammen med<br />
en vanlig kraftfôrsort. Fordelen med<br />
grovfôrerstatterne er at det kan gis i<br />
lik mengde til alle dyr. Ulik fôrstyrke<br />
kan da justeres med kraftfôrmengder<br />
som kommer i tillegg.<br />
Moment å vurdere<br />
I krevende fôrrasjoner må det vurderes<br />
om det er nok fiber (NDF), og<br />
fiberkvalitet. Dersom det er lite totalfiber<br />
er det viktig at det er tilstrekkelig<br />
med ufordøyelig NDF, eller i NDF<br />
i NorFor. Ufordøyelig fiber er viktig<br />
for vommiljøet og gjødselkonsistensen,<br />
selv om det ikke tilfører dyret<br />
næringsstoff i seg selv.<br />
Det må også tas hensyn til at det<br />
ikke er for mye sukker og lett fordøyelig<br />
stivelse i rasjonen. Summen av<br />
lett fordøyelige karbohydrat kan gi<br />
utfordringer med sur vom, bløt avføring<br />
og dårlig fôrutnyttelse.<br />
Følg med på drøvtygging, appetitt,<br />
gjødekonsistens, og mål gjerne tilveksten<br />
underveis.<br />
Proteinnivået i fôrrasjonen må<br />
vurderes. Protein er byggestein for<br />
muskulatur og tilvekst. Dersom grovfôret<br />
er sent høstet og det gis tilskudd<br />
av halm og kraftfôr av fibertypen, kan<br />
det bli lite protein. Det kan gå ut over<br />
både tilvekst og slakteklasse.<br />
Beregninger<br />
Kalkylene er laget i en simuleringsmodell,<br />
i fjøset kan det være mange<br />
variabler som gjør at resultatet kan<br />
være annerledes.<br />
Det er beregnet slaktevekt 320<br />
kilo, og slaktepris uten distriktstilskudd.<br />
Innmeldingstillegg, etterbetalinger<br />
og så videre, er regnet med.<br />
Inntektene viser slakteinntekt minus<br />
verdi av livkalv og pris på nødvendig<br />
fôr. For å få et nøyaktig dekningsbidrag<br />
er det flere variable kostnader<br />
som kommer i tillegg. Det kan være<br />
dyrlege, strø og rente på driftskreditt.
Utgangspunktet:<br />
Gjennomsnittlig grovfôrkvalitet 0,86 FEm/kg Ts som<br />
koster kr. 2,30 pr FEm.<br />
Det gis 2,5 kg kraftfôr pr dag.<br />
Fremfôringstiden og fôrkostnadene er fra 120 kilos<br />
kalv til slakting:<br />
Framfôringstid<br />
Dager 422<br />
Måneder 13,84<br />
Middels tilvekst, fôr/dag 1 173<br />
Fôrforbruk<br />
Totale FEm 2 968<br />
Fordeling FEm % av totalfôr<br />
Vedlikehold, FEM 1 501 51<br />
Prod. behov. FEM 1 468 49<br />
Rasjon FEm Pris i kr.<br />
Grovfôr (FEm) 1 865 4 289<br />
Kraftfôr (kg) 1 055 3 809<br />
Økonomi i kroner<br />
Slakteinntekt 19 412<br />
Fôrkostnad 8 166<br />
Startverdi, livdyr 4 200<br />
(Slakt - fôr/dyr) 7 046<br />
(Slakt - fôr/dag) 16,70<br />
Med dårlig grovfôr og omtrent<br />
70 prosent kraftfôrandel:<br />
Grovfôrkvalitet 0,77 FEm/kg Ts som koster kr 2,30 pr FEm.<br />
Kraftfôr trappes gradvis opp i forhold til vekt, fra 2,5<br />
kg til 5,5 kg.<br />
Fremfôringstiden og fôrkostnadene er fra 120 kg kalv<br />
til slakting:<br />
Framfôringstid<br />
Dager 419<br />
Måneder 13,7<br />
Middels tilvekst, fôr/dag 1 181<br />
Fôrforbruk<br />
Totale FEm 2 947<br />
Fordeling FEm % av totalfôr<br />
Vedlikehold, FEM 1 474 50<br />
Prod. behov. FEM 1 473 50<br />
Rasjon FEm Pris i kr.<br />
Grovfôr (FEm) 922 2 767<br />
Kraftfôr (kg) 2 005 7 236<br />
Økonomi i kroner<br />
Slakteinntekt 19 412<br />
Fôrkostnad 9 492<br />
Startverdi, livdyr 4 200<br />
(Slakt - fôr/dyr) 5 720<br />
(Slakt - fôr/dag) 13,92<br />
Med dårlig og dyrere grovfôr, kraftfôr<br />
og en ”grovfôrerstatter”<br />
Grovfôrkvaliteten er 0,77 FEm/kg Ts og koster kr 3,- pr FEm.<br />
Kraftfôr trappes raskt opp til 3 kg pr dag.<br />
FK Kjernesuper (fiberfôr fra FKRA) trappes opp fra 1 til<br />
2 kg pr. dag.<br />
Andre kombinasjoner er mulige.<br />
Fremfôringstiden og fôrkostnadene er fra 120 kg kalv<br />
til slakting:<br />
Framfôringstid<br />
Dager 411<br />
Måneder 13,48<br />
Middels tilvekst, fôr/dag 1 204<br />
Fôrforbruk<br />
Totale FEm 2 943<br />
Fordeling FEm % av totalfôr<br />
Vedlikehold, FEM 1 465 50<br />
Prod. behov. FEM 1 478 50<br />
Rasjon FEm Pris i kr.<br />
Grovfôr (FEm) 919 2 758<br />
Kraftfôr (kg) 1 203 4 343<br />
FK kjernesuper (kg) 747 2 391<br />
Økonomi i kroner<br />
Slakteinntekt 19 412<br />
Fôrkostnad 9 492<br />
Startverdi, livdyr 4 200<br />
(Slakt - fôr/dyr) 5 720<br />
(Slakt - fôr/dag) 13,92<br />
Lengre framfôringstid gir høyere fôrforbruk:<br />
Det er fortsatt regnet med innkjøpt kalv ved 120 kg, og<br />
320 kg slaktevekt. Det er beregnet gjennomsnittlig grovfôrkvalitet.<br />
Fôrstyrken er justert med kraftfôrmengdene i<br />
modellen.<br />
Det er sammenlignet 20 mot 16 måneders slaktealder.<br />
Ved 16 måneder går det totalt 450 FEm mindre pr. dyr enn<br />
ved 20 måneders slaktealder.<br />
Grovfôrforbruket er omtrent det halve ved 16 måneders<br />
sammenlignet med 20 måneders slaktealder.<br />
År saken er høyere kraftfôrandel.<br />
Fôrforbruk ved slaktealder omtrent 16 måneder:<br />
Totale FEm 2 729 %<br />
Vedlikehold, FEM 1 298 48<br />
Prod. behov. FEM 1 431 52<br />
Rasjon<br />
Grovfôr (kg) 1 304<br />
Kraftfôr (kg) 1 379<br />
Fôrforbruk ved slaktealder omtrent 20 måneder:<br />
Totale FEm 2 729 %<br />
Vedlikehold, FEM 1 852 48<br />
Prod. behov. FEM 1 322 52<br />
Rasjon<br />
Grovfôr (kg) 2 767<br />
Kraftfôr (kg) 357
28<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Innvandraren som<br />
vart fastbuande<br />
Moldrok: om mold, mat og landbruk<br />
AA POTETEN er en makeløs frukt…<br />
Den trosser været og tåler meget, får<br />
den litt pen behandling av mennesket<br />
lønner den femtenfoldig igjen. Se, poteten<br />
har ikke druens blod, men den har<br />
kastanjens kjøtt, den kan stekes eller kokes<br />
og brukes til alt. En mann kan være<br />
brødløs, har han potet så er han ikke<br />
matløs. Hva krever den av suvl?<br />
Desse orda frå Knut Hamsuns<br />
Markens grøde – jubileumsboka frå<br />
1917 – er på sin plass no i potetopptakingstida.<br />
I haust feirar vi elles 500<br />
år sidan Reformasjonen, 100 år sidan<br />
den russiske Revolusjonen, men kanskje<br />
ikkje at det er 450 år sidan den<br />
første beviset på poteter i Europa<br />
(medrekna Kanariøyane).<br />
POTETA KJEM TIL EUROPA. Poteta<br />
stammar frå Andes-fjella, der ho har<br />
vore dyrka i minst 5000 år. Der finst<br />
meir enn 160 knollberande artar i<br />
slekta. Conquistadorane melde heim<br />
frå Sør-Amerika om høge sivilisasjonar<br />
bygde på ukjente planter som<br />
«ein slags trøflar», det vil seia poteter,<br />
mais og bønner. Bare eit lite tiår etter<br />
den første meldinga kom poteta til<br />
Europa via Kanariøyane. Alt i 1567 er<br />
det skriftlege bevis på potetdyrking<br />
der, og i desember 1573 kjøpte sjukehuset<br />
i Sevilla inn poteter til jul. Både<br />
kjøparen og tidspunktet er verd å<br />
merke seg. Kvifor eit sjukehus? Fordi<br />
ho var rekna som ein medisinplante.<br />
At sjølvaste St. Teresa av Ávila i 1578<br />
vart frisk etter å ha ete poteter, fekk<br />
stor innverknad.<br />
Åsmund<br />
Bjørnstad<br />
er professor<br />
i genetikk og<br />
planteforedling<br />
ved NMBU. I<br />
tillegg skriv han bøker og dikt.<br />
KVIFOR POTETER TIL JUL? Poteta<br />
var ikkje tilpassa lange sommardagar<br />
på 40 gradar nord i Spania, langt<br />
mindre på 60 i Noreg. Som ei såkalla<br />
’kortdagsplante’ sette ho først knollar<br />
frå august-september, og berre<br />
lengst sør unngjekk ho då frosten,<br />
med opptak seinhaustes. Det same<br />
gjaldt i Irland, dit ho kom i 1606. Då<br />
var ho alt ein eksklusiv julegrønsak i<br />
europeiske hamnebyar som London.<br />
Shakespeare skjemtar med poteta i<br />
stykket Dei lystige koner i Windsor,<br />
først oppført i naudsåret 1596. Med<br />
vink til Bibelens manna seier Falstaff,<br />
- Lat himmelen regne poteter!<br />
Som folkeføde fylgde ho religiøse<br />
brytingane på 1600-talet. Klostera til<br />
Teresas mot-reformerte karmelittorden<br />
la vekt på sjølvberging, og dei<br />
tok poteta frå Spania til Holland. Då<br />
Trettiårskrigen tok slutt i 1648, blei<br />
protestantane potetmisjonærar nr. 1.<br />
NÅR VART POTETA tilpassa klimaet?<br />
Men at poteta vandra nordover<br />
treng ikkje tyde på at ho vart<br />
tilpassa lange dagar. Låg temperatur<br />
kan nemleg stimulere knolldanning<br />
i lange dagar. Pussig nok vi veit ikkje<br />
så mykje om kva eller når poteta vart<br />
genetisk tilpassa.<br />
Den folkelege motstanden tok<br />
òg tid. I 1750 vart poteta forboden i<br />
Frankrike, fordi ho kunne gjera folk<br />
spedalske. Knollane avbilda den gong<br />
er nemleg knudrete, som fulle av<br />
svulstar. Dette kan tyde på at poteta<br />
hadde ein ujamn vekst og enno ikkje<br />
var tilpassa dagane i nord.<br />
OG POTETGRAVINGA var seinare<br />
enn i dag. Då den kjende potetpresten<br />
Hertzberg gav ut boka si om potetdyrking<br />
i 1764, tilrådde han opptak<br />
så seint som råd på hausten, gjerne i<br />
november om mogleg. I Kviteseid<br />
kultursoge skriv Aanund Olsnes at i<br />
1812 øydela frostnetter frå 3. – 5. september<br />
avlingane. Folk hausta heilt<br />
ned til to fald av ofte umogne knollar.<br />
I dag ville dette berre ført til at riset<br />
vart svidd ned, utan avlingsskade. Alt<br />
tyder difor på at poteta var svært sein,<br />
og tidlege sortar ikkje eksisterte.<br />
MEN POTETA VEKS ÒG på øya Chiloë,<br />
på 43 grader sørleg breidd i Chile.<br />
Om poteter derifrå hadde kome til<br />
Europa, ville dei klart seg godt, for dei<br />
var tilpassa lange dagar. Skipsreisa ville<br />
vera i lengste laget for knollane, men<br />
det er tenkeleg – og mykje diskutert -<br />
om poteta nådde Europa derifrå. Først<br />
i 2008 vart dette avklara. Poteter frå<br />
Chiloë skil seg ut ved ein mutasjon, og<br />
i DNA frå poteter i gamle herbarium<br />
finst ikkje den før i 1809. Før det er alle<br />
frå Andes, men etterpå auka Chiloëtypen<br />
sterkt og har vore mest einerådande<br />
sidan sist på 1800-talet. Kanskje<br />
poteta ikkje vart eigentleg tilpassa<br />
her, før dei kom hit på ny frå Chiloë?<br />
Kva om dei hadde kome på 1500-talet,<br />
ikkje dei ueigna frå Andes? Korleis<br />
hadde då historia sett ut?
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
29<br />
POTET, KLØVER og C-vitamin. På<br />
1700-talet var poteta med på å leggje<br />
kalorigrunnlaget for den industrielle<br />
revolusjonen i England. Utan kunne<br />
ikkje jordbruket ha fødd ein arbeidarklasse.<br />
Kring 1780 fekk ernærings- og<br />
folkeopplysaren Parmentier kong<br />
Ludvig den 16. til å setje poteter i Versailles,<br />
flankert av Marie Antoinette.<br />
Likevel kom poteta først i bruk under<br />
Napoleon. Ropet på brød tende den<br />
franske revolusjonen, men kva om<br />
folk hadde hatt poteta?<br />
Året for den første tidfesta potetdyrkinga<br />
her til lands er 1757-58. Rett<br />
nok kom poteta inn til sørlandskysten<br />
og truleg Solør før dette, men då<br />
har vi tre skriftlege kjelder:<br />
• Den 31. mai 1757 noterte tollskrivar<br />
Niels Aalholm på Hove gard på<br />
Tromøya: ”observeret Potatoes at<br />
opkomme”.<br />
• I 1757 må gullsmed Engebret Michaelsen<br />
Mandt ha dyrka poteter i<br />
Kragerø, for i 1758 dyrka han Jord-<br />
Æbler på garden «Haatveit i Mo»<br />
i dagens Tokke kommune. I 1759<br />
skreiv han ei melding om dette i<br />
eit opplysingsblad i København –<br />
ei av dei første forsøksmeldingane<br />
i norsk landbruk.<br />
• I 1758 fekk prost Peder Hertzberg<br />
”en hat fuld hos provst Atche i<br />
Kinservig” (dvs. Ullensvang prestegard).<br />
LIKE VIKTIG SOM KALORIANE<br />
var ho som C-vitaminkjelde. Kanskje<br />
var det difor Teresa vart frisk? Som<br />
skipskost mot skjørbuk kom poteta<br />
alt i år 1600 til Kina, i 1620 til USA.<br />
Kring 1750 år kan annankvar nordmann<br />
ha hatt skjørbuk delar av året,<br />
og gravide og nyfødde var særleg<br />
utsette. Kring 1770 avviste bønder i<br />
Sunnhordland Hertzbergs eldhug for<br />
poteta. Ho gjorde konene for badnalege<br />
- fruktbare! Men han fekk rett i<br />
at ”nøden og trangen dog er i stand<br />
til at overvinne innvendingene”.<br />
Han sytte til og med for kundar: Eit<br />
potetetande tysk kompani i Bergen<br />
gav sunnhordlandsbønder god avsetning.<br />
Dårlege kornår i 1760-åra og<br />
1771-72 sette fart i avlen. Då fanst ho<br />
altså ei rekke stader, særleg langs sørlandskysten,<br />
der dei lettast kunne få<br />
tilgang til settepoteter. Sidan virka ho<br />
med til den store folkeauken frå 1815.<br />
POTETA STÅR I DAG for tre prosent<br />
av kaloriane i kosten, som er mindre<br />
enn for 200 år sidan (før heimebrenning<br />
vart lovleg i 1816). Ein potetlapp<br />
ved huset fortel at den som bur der<br />
er pensjonist. Men samstundes er det<br />
ingen matvekst som aukar så mykje<br />
på verdbasis, især i tropiske land.<br />
Så tru ikkje at poteta er passè!<br />
MOLDROK: drev av tørr<br />
mold grunna vind,<br />
jord arbeid - eller friskt<br />
ordskifte.
30<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Jaktrett – hvem har det?<br />
Advokaten: lov og rett i landbruket<br />
Det er høst og jakttid. Da<br />
melder ofte spørsmålet seg:<br />
Hvem har rett til jakt i et<br />
gitt område?<br />
Advokat Paul Aakre og<br />
Advokatfullmektig Martin Hauge<br />
I historisk perspektiv var retten til<br />
jakt uten hund fri for alle, dog med<br />
unntak av jakt på elg, hjort og bever.<br />
Den frie jaktretten ble på slutten av<br />
1800-tallet et problem for blant annet<br />
Oslo-mannen Thorvald Heiberg,<br />
som gjennom oppkjøp av grunn søkte<br />
å etablere et jaktområde av enorm<br />
størrelse i Njardarheim i Ryfylke- og<br />
Setesdalsheiene. Dette for å kunne<br />
tilby jakt fra ferdig oppsatte hytter til<br />
velstående mennesker i hele Europa.<br />
Vi fikk jaktloven av 1899 som slo fast<br />
at retten til jakt lå til grunneieren.<br />
Innholdet i denne bestemmelsen ble<br />
videreført i jaktloven av 1951 og til<br />
viltloven av 1981, som gjelder i dag.<br />
Dette grunneierprinsippet gjør seg<br />
også gjeldende der eiendommen ligger<br />
i sameie. Som regel vil slike sameier<br />
være realsameier, der sameieren<br />
er en landbrukseiendom. Men vi finner<br />
også tilfeller der jaktretten varig<br />
ble skilt fra eiendommen før jaktloven<br />
av 1899 trådte i kraft. I de tilfellene<br />
får vi en blanding av realsameie<br />
og personlig sameie.<br />
Bortleid eiendom/jakt<br />
Viltlovens § 28 regulerer det tilfellet<br />
der landbrukseiendommen er bortleid.<br />
Slik bortleie av eiendom finner<br />
vanligvis sted ved forpaktning. Med<br />
mindre eieren uttrykkelig holder<br />
jaktretten tilbake, er det forpakteren<br />
som disponerer jakten på eiendommen.<br />
Det er for øvrig slik at grunneieren<br />
kan leie bort jaktretten for opptil ti år.<br />
Ikke lenger. Dersom slik utleie gjøres<br />
for mer enn fem år, plikter både leier<br />
og utleier å gi melding om leieforholdet<br />
til kommunen.<br />
Hvem er grunneier?<br />
Der utmarksområdet ligger i ene-eie<br />
har grunneieren rett til alle funksjoner<br />
i marken, det være seg beite,<br />
skog, fiske, vann/fall og jakt. Der eiendommen<br />
ligger i sameie har samtlige<br />
sameiere rett til å nyttiggjøre seg<br />
alle disse funksjonene, men da etter<br />
et forholdstall vi kaller «skyld». I realsameie<br />
er det hovedeiendommens<br />
skyld som er avgjørende for forhåndstallet<br />
- skylden.<br />
Ved siden av grunneieren(e) vil vi<br />
oppleve at også andre har rett til å<br />
bruke deler av eiendommen, for eksempel<br />
at Pål beiter sine sauer der. Vi
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
31<br />
sier da at Pål har en beiterett. En annen<br />
gårdbruker, Per, kan ha rett til å<br />
hugge ved til husbehov. Per og Pål har<br />
da bruksretter på grunneierens eiendom.<br />
Bruksretten er en mer begrenset<br />
rett enn eiendomsretten.<br />
I henhold til § 27 og grunneierprinsippet,<br />
burde det være klart at<br />
den som har en beiterett til noen<br />
sauer, ikke er grunneier, og derfor<br />
heller ikke har rett til jakt. Noen ganger<br />
oppstår likevel tvister knyttet til<br />
hvorvidt vi står ovenfor en sameier<br />
eller en ordinær bruksrett.<br />
Utgangspunktet er at i det tilfelle<br />
din eiendom ved fradelingen er gitt<br />
rett i utmarken i henhold til skyld -<br />
står vi ovenfor et sameie. I de tilfeller<br />
der din eiendom ved delingen ble<br />
gitt rett til å beite 20 sauer, står vi<br />
imidlertid ovenfor en bruksrett. Der<br />
beiteretten er angitt som rett til å<br />
beite det antall sauer du kan vinterfø<br />
på bruket, står vi tilsvarende ovenfor<br />
en bruksrett. Men formuleringen i<br />
den enkelte skylddelingsforretning<br />
kan noen ganger være uklar. Selv om<br />
det i forretningen er krysset av for<br />
at «nytt sameie ikke har oppstått», så<br />
kan det bli tvist. Men utgangspunktet<br />
er klart. Grunneieren har jaktrett<br />
– bruksrettshaveren har ikke jaktrett.<br />
«Rett til jakt i sameierstrekning»<br />
Viltlovens § 29 regulerer «rett til jakt<br />
i sameiestrekning». Bestemmelsen er<br />
en videreføring av jaktloven 1951 § 14<br />
som igjen var en fortsettelse av jaktloven<br />
fra 1899 § 3.<br />
Dette bestemmelsen har fra 1900<br />
gitt grunnlag for en rekke tvister,<br />
hvorav flere har vært behandlet i<br />
Høyesterett. Bestemmelsens ordlyd<br />
er en klar kilde til uenighet, ved at<br />
den sier:<br />
«i sameie har alle med eiendomsrett<br />
eller bruksrett til skog, havnegang, slått<br />
eller grunn, rett til jakt og fangst med<br />
mindre annet følger av avtale eller annet<br />
rettsgrunnlag».<br />
Med utgangspunkt i den lovteksten<br />
er det ikke underlig at bonden med<br />
beiterett for 50 sauer påberoper seg<br />
jaktrett til så vel småvilt som hjortevilt.<br />
Det reelle innholdet i denne bestemmelsen<br />
er imidlertid annerledes.<br />
Jeg har ved ulike anledninger i denne<br />
spalten beskrevet «kløyvd eigedomsrett».<br />
Mens romerne opererte med<br />
et prinsipp der en person var eier og<br />
de andre brukerne bruksrettshavere<br />
innenfor et område, praktiserte vi i<br />
Norge frem til slutten av 1800 tallet<br />
«kløyvd eigedomsrett». I det ligger<br />
at de ulike funksjonene innenfor et<br />
areal er fordelt på ulike eiendommer.<br />
Eksempelvis slik at Ola har rett til<br />
beite, Per har rett til lauvskog, Petter<br />
har rett til barskog, Marit har rett til<br />
vann, Knut har rett til torv, og så videre.<br />
Det var med andre ord ikke tale<br />
om ordinære bruksretter, men rent<br />
eierskap til den angitte funksjon, for<br />
eksempel barskogen.<br />
Det er for slike spesielle sameiestrekninger<br />
at § 29 har sin anvendelse.<br />
Vi finner fremdeles en del<br />
sameiestrekninger med kløyvd eigedomsrett,<br />
med til dels meget detaljerte<br />
oppdelinger. Men det er ikke<br />
mange av dem.<br />
Relevante dommer vedrørende<br />
§ 29 finner vi i Rt. 1916 s. 689 (Høyesterett),<br />
Rt. 1959 s. 1161 (Høyesterett)<br />
samt LG-2003-4498 (Gulating<br />
lagmannsrett).<br />
Oppsummert synes rettspraksis å<br />
kreve at retten til å drive skogbruk,<br />
havnegang, slått eller grunn må være<br />
særskilt fordelt på eiendommene,<br />
og dessuten eksklusivt benyttet av<br />
rettighetshaveren. Da har han jaktrett.<br />
Begrenset bruksrett til beite eller<br />
ved til husbehov (ordinære bruksretter)<br />
faller klart utenfor § 29.<br />
Det er å forvente at Stortinget om<br />
ikke alt for lang tid finner grunn til å<br />
presisere og dermed klargjøre lovteksten<br />
i § 29.<br />
ANDRE GRUNNLAG<br />
Av rettspraksis fremgår det forøvrig<br />
at den som klart ikke er eier/<br />
hjemmelshaver til en eiendom, men<br />
likevel påberoper seg rett til jakt, ofte<br />
påberoper seg § 29 som et subsidiært<br />
grunnlag. Det subsidiære grunnlaget<br />
kommer til anvendelse der domstolen<br />
Advokat Paul Aakre<br />
fra advokatfirmaet<br />
Hammervoll Pind, svarer på<br />
spørsmål om juss i landbruket.<br />
Spørsmålene kan sendes<br />
Bondevennens redaksjon.<br />
Du kan også kontakte<br />
Aakre direkte på telefon<br />
51 91 75 00. Som abonnent<br />
på Bondevennen får du en<br />
time juridisk konsultasjon<br />
hos Hammervoll Pind til<br />
spesialpris. Firmaets<br />
advokater dekker de fleste<br />
rettsområder.<br />
kommer til at den påstått jaktberettigede<br />
ikke har eiendomsrett eller særskilt<br />
jaktrett på annet grunnlag. Som<br />
eksempler på slikt annet rettsgrunnlag,<br />
ser vi at saksøkere påberoper seg<br />
lokal sedvane, «festnede rettsforhold»,<br />
samt «alders tids bruk». Disse<br />
anførslene fører normalt ikke frem.<br />
Terskelen for å få medhold i slike<br />
påstandsgrunnlag viser seg gjennom<br />
rettspraksis å være høy.
32<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Trippel suksess på Fosen<br />
For første gang i Norgeshistorien<br />
har et knippe av<br />
NSG sine lokallag arrangert<br />
et trippel-NM. Det ble en<br />
ubetinget suksess med<br />
fornøyde deltakere,<br />
publikum og arrangør.<br />
Anne-Lise Haugdahl Humstad<br />
Arrangementet ble avholdt på Austrått<br />
Gård, Fosen i Sør-Trøndelag, i<br />
flotte, historiske omgivelser. Alle de<br />
tre NM-titlene ble vunnet av favorittene,<br />
men ikke uten en viss spenning<br />
underveis.<br />
Dobbel Knive i gjeterhund-NM<br />
Jaran Knive, som tidligere i år har<br />
vunnet både VM og EM i bruk av<br />
gjeterhund, gjennomførte to flotte<br />
runder med sine hunder Gin og Bea,<br />
som landet henholdsvis første- og<br />
andreplassen. Der flere andre slet<br />
med å dele fra de buff-kledde sauene<br />
og få dem inn i kvea, så det lekende<br />
lett ut når Jaran og Gin entret banen.<br />
De delte ifra de buff-kledde og én ekstra<br />
sau, for så på elegant måte å lose<br />
blindpassasjeren unna. Til slutt kunne<br />
de rolig geleide de buff-kledde inn<br />
i kvea, til stor applaus fra tilskuerne.<br />
Norgesmester for andre gang<br />
I saueklipping handler det om å klippe<br />
både raskt og pent. Den som gjorde<br />
Svingte saksa: Anne-Lise Haugdahl Humstad deltok i selve Norgesmesterskapet og endte<br />
på en respektabel 6.plass. Foto: Kåre Petter Sundet.<br />
dette best av nordmennene for andre<br />
år på rad var Åsmund Kringeland,<br />
som til daglig klipper på Fatlands anlegg<br />
i Ølen. Ullhåndtering ble vunnet<br />
av en annen ringrev, nemlig Jonathan<br />
Gerhard Haakull, som har vunnet en<br />
rekke ganger tidligere. Til sammen<br />
deltok 57 deltakere i de ulike klassene<br />
i årets mesterskap.<br />
Lokale håp<br />
Flere av de lokale håpene viste seg<br />
fram på en flott måte, med Thomas<br />
Borg på 5.plass i senior og Tore<br />
Mellemsæther på 3.plass. Anne-Lise<br />
Haugdahl Humstad deltok i selve<br />
Norgesmesterskapet og endte på en<br />
respektabel 6.plass.<br />
Sporty landbruksminister<br />
Også landbruksminister Jon Georg<br />
Dale besøkte Austrått hele helga.<br />
Ministeren hoppet opp på scenen<br />
og klippet et lam foran et jublende<br />
publikum. Etterpå spurte han spøkefullt<br />
på om det var mulig å bestikke<br />
dommerne, hvorpå arrangementsansvarlig<br />
Bjørnar Bakken kontret at<br />
det meste var mulig med noen ekstra<br />
millioner i neste jordbruksoppgjør.<br />
Lekende lett: Jaran Knives hund Gin ble kåret til den beste gjeterhunden i Norge.<br />
Foto: Anne-Lise Haugdahl Humstad.<br />
Skepsis snudd til smil<br />
Da ideen om et trippel-NM ble lansert<br />
møtte det litt motbør, både i klippemiljøet<br />
og i gjeterhundmiljøet, forteller<br />
Stig Runar Størdal, leder i hovedkomiteen.<br />
– Dette var nok spesielt på grunn<br />
av omfanget og usikkerhet omkring<br />
tilgang på dyr. Skepsisen har altså<br />
snudd - til de grader. I løpet av helga<br />
har mange av skeptikerne smilende<br />
medgitt at dette var en god idé og et<br />
flott arrangement. - Og det er vi veldig<br />
glade for, sier NM-generalen.<br />
Fullstendig resultatlister ligger på<br />
nmfosen.no/resultater
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
33<br />
Annus horribilis<br />
Tor Erik Leland<br />
Mjølkeprodusent i Audnedal<br />
kommune, Vest-Agder<br />
Tirsdag 26. september, omtrent klokka<br />
ti over avslutta fjøstid, lokal tidsregning.<br />
En ikke helt tilfeldig utvalgt<br />
bonde snakker med sin samboer på<br />
telefon.<br />
– Og hvor er du hen i verden?<br />
– På vei til Sørlandssenteret.<br />
– Sørlandssenteret? Skal du på<br />
kontoret etterpå?<br />
– Nei, det er jo juleshopping med<br />
Linda i dag. Hvor skal du?<br />
– Holder meg her i bygda. Skal<br />
presse andreslått.<br />
Samtalen sier mye om årets vekstsesong,<br />
men også mye om oss som<br />
personer. Hun er ute i god tid og<br />
flink til å få ting unna. Selv lurer jeg<br />
på om jeg noen gang har gjort noe<br />
som helst som ikke burde vært gjort<br />
i går? Og når to effektive venninner<br />
slår seg sammen, blir det julehandel<br />
sånn cirka to måneder og 28 dager før<br />
undertegnede er klar for det samme.<br />
Mens jentene bruker oppsparte avspaseringstimer<br />
på julehandelen,<br />
lusker jeg meg avsted med traktor,<br />
rundballepresse, et rimelig symbolsk<br />
dekktrykk og beskjeden nistepakke<br />
for å ta unna siste rest med leiepressing<br />
for året. Jordene vi skulle ta pleier<br />
å være vanskelige nok i normalår, så<br />
strengt tatt burde man vel ha droppa<br />
frokosten også for å minimere faren<br />
for kjøreskader.<br />
”… strengt tatt burde man<br />
vel ha droppa frokosten<br />
også for å minimere faren<br />
for kjøreskader.”<br />
Det er lett å grave seg ned i egne<br />
utfordringer, men realiteten er at jeg<br />
har vært griseheldig. Jeg har fått slått<br />
av to slåtter, riktignok på ymse vis<br />
og neppe med noe imponerende antall<br />
megajoule, men det skal da være<br />
etende! Jeg har heller ikke de dypeste<br />
kjørespora i bygda, og bor høyt nok<br />
til heis til at rundballene ikke ble tatt<br />
av flommen da Sørlandet brått drukna<br />
forleden helg. Oppover i dalen har<br />
vi en lang tradisjon for å fløte våre<br />
produkter ned til Mandal, men da<br />
var det barka tømmer som ble sluppet<br />
bevisst utpå og som ga klingende<br />
mynt i retur. Denne gangen ble det<br />
bare tragisk, både for livet i elva, for<br />
bønder som mista fôr og for alle som<br />
har fått skader på hus og hjem.<br />
DESSE SKRIV OG I BVLOGGEN:<br />
Dronning Elizabeth II, som har<br />
vært regent i Storbritania omtrent<br />
siden menneskene lærte seg å gå på<br />
to bein, tok i bruk latin da hun oppsummerte<br />
året 1992. Året ble betegnet<br />
som et «Annus Horribilis» - et<br />
fryktelig år. Det var ikke på grunn<br />
av uvær eller flom eller avlingsskade,<br />
der i gården er det helst odelsgutten<br />
på 68 som driver landbruk, men mye<br />
på grunn av at det i 1992 ble offentlig<br />
kjent at tre av barna hennes skulle<br />
skilles.<br />
”Det er lett å grave seg<br />
ned i egne utfordringer,<br />
men realiteten er at jeg<br />
har vært griseheldig.”<br />
Før flommen var jeg av den oppfatning<br />
at vi tross alt hadde vært heldige<br />
på Sørlandet. Jeg har sendt mang<br />
en tanke til gode kolleger vestafor<br />
som virkelig har opplevd en sommer<br />
som har satt vrangsida til. Nå har vi<br />
nok en felles oppfatning om at 2017<br />
er et år som bør gå fort over. Det er<br />
fristende å si glemme, men vi må for<br />
all del dra ut mest mulig lærdom av<br />
dette filleåret før vi går videre og starter<br />
på ny frisk. Sjansene er store for at<br />
det går mye bedre neste år. I 2018 har<br />
jeg personlig ambisjoner om å være<br />
ferdig med andreslåtten før julestria<br />
setter inn!<br />
BvLoggen: kvardagsliv og frie tastetrykk<br />
Hilde Elin Østerhus<br />
Rogaland<br />
Aasmund Nordstoga<br />
Telemark<br />
Birgit Oline Kjerstad<br />
Møre og Romsdal<br />
Bjarte Njå<br />
Rogaland<br />
Erik Halvorsen<br />
Hordaland<br />
Mette Marie Heiberg<br />
Sogn og Fjordane
34<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
FAGLAG OG MØTE<br />
ROGALAND<br />
Kurs i eierskifte<br />
Klepp Rekneskapslag arrangerer kurs<br />
over to kvelder, der vi tar opp viktige<br />
emner som har betydning for et<br />
vellykket eierskifte:<br />
- Menneskelige sider ved et eierskifte<br />
- Skatte- og avgiftsregler, og tilpassing til<br />
disse<br />
- Økonomi og lovregler ved eierskifte og<br />
det å eie en gard<br />
Kurset egner seg for de som skal selge og<br />
de som skal kjøpe gardsbruk.<br />
Tid: Torsdag 26. oktober og torsdag 2.<br />
november fra kl. 19.00 til 21.30.<br />
Sted: Lokala våre på Særheim.<br />
Kursavgift: kr 1000 pr deltaker, halv pris<br />
på neste fra samme gårdsbruk.<br />
Ansvarlige for gjennomføring: Åge Bryne<br />
og Martin Svebestad.<br />
Påmelding på e-post: klepp@grl.no eller<br />
tlf. 51 78 69 90 innen 23. oktober.<br />
Årsmøte Bore Bondelag<br />
onsdag 18. okt. kl. 19.30 på Bore Samfunnshus.<br />
Vanlege årsmøtesaker.<br />
Me får besøk frå Rogaland Bondelag.<br />
Amerikabrev.<br />
God mat.<br />
Vel møtt!<br />
Styret<br />
Søre Hå Bondelag<br />
har årsmøte torsdag 19. okt. kl. 19.30,<br />
på Ognatun.<br />
Geir Pollestad vert med.<br />
God middag og dessert.<br />
Vel møtt!<br />
Styret<br />
Årsmøte Forsand Bondelag<br />
Velkommen til årsmøte i Forsand<br />
Bondelag, tirsdag 17. oktober kl. 19.30<br />
på Forsand Kommunehus.<br />
Bente Gro Slettebø, fra Rogaland Bondelag,<br />
kommer på besøk og vil fortelle om<br />
aktuelle saker i bondelaget.<br />
Servering av varm mat.<br />
Styret<br />
Time Bondelag<br />
Årsmøte mandag 16.oktober kl. 19.30<br />
på Undheim samfunnshus.<br />
Årsmøtesaker.<br />
Innlegg av landbruksdirektøren i Rogaland,<br />
Geir Skadberg .<br />
Nytt fra bondelaget med Bente Gro Milwertz<br />
Slettebø.<br />
Middag. Vel møtt!<br />
Styret<br />
HORDALAND<br />
Korleis gjennomføre ei<br />
eigedomsoverdraging i<br />
landbruket?<br />
Eigarskiftekurs – Unge bønderkurs<br />
Kurs med kunnskap for dei som skal<br />
overta ein eigedom og for dei som skal<br />
selje eigedommen.<br />
Tid: Laurdag 4. november, i tilknyting til<br />
Agro Hordaland som er 3. november.<br />
Stad: Hotell Edv. Grieg i Bergen<br />
Kontakt Hordaland Bondelag for meir<br />
informasjon: Telefon 55 91 88 80, eller<br />
e-post: hordaland@bondelaget.no. Der<br />
er informasjon på www.bondelaget.no/<br />
hordaland
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
35<br />
FRA BONDE TIL BONDE<br />
LIVDYR<br />
Saulam – vêrlam av<br />
NKS/Suffolk<br />
Schopshire vêr/Schopshire lam<br />
(juletrefeltsauen) selges.<br />
Paul Kyllingstad tlf. 900 13 701<br />
Nykalva Holstein<br />
drektige og ubedekte, til salgs.<br />
Tlf. 901 52 785<br />
DIVERSE<br />
Spøneballar<br />
til salgs<br />
Otto Topdal, tlf. 99 16 21 11<br />
Jord ønskes leid<br />
til gras produksjon fra år 2018.<br />
Det meste av interesse, men helst<br />
i Sandnes-området.<br />
Ønsker også å kjøpe TKS<br />
personheis.<br />
Tlf. 404 97 634<br />
HØY/HALM<br />
Høyensilasje, halm<br />
og frøhøy<br />
av engrapp, engsvingel, raigras<br />
og timotei, pakket i firkantbunt.<br />
Tlf. 957 44 584 / 991 08 360<br />
Høyensilage og høy av<br />
bra kvalitet til salgs<br />
Henv. Høyfjell Charolais AS<br />
mob. 957 95 232<br />
mail. tore-so4@online.no<br />
ARBEID UTFØRES<br />
Slakter ledig for<br />
oppdrag<br />
Har du en gris, sau eller<br />
storfe som ikke kom med<br />
Dyretransporten? For god til å<br />
kaste, for dårlig til transport? Er i<br />
Stavanger-området 2. september,<br />
7. oktober og 11. november.<br />
Ring for mer info: 913 28 631<br />
(fagbrev som slakter)<br />
Profesjonelt<br />
belegningssteinsdekke<br />
som tåler<br />
det meste!<br />
Bruksområder<br />
• redskapshus • veier • gårdstun<br />
Fordeler<br />
• robust<br />
• dreneringsevne<br />
• låseevne<br />
• tåler både<br />
bensin, olje,<br />
salt og frost<br />
Be om pris!<br />
• vridningsevne<br />
• kan maskinlegges<br />
Jone Espeland<br />
Tlf 913 56 079 – jone.espeland@multiblokk.no<br />
Vi satser på<br />
landbruk!<br />
Skadeforsikring<br />
Eiendomsmegling<br />
Sparing<br />
og pensjon<br />
Vi hjelper deg å få<br />
brikkene på plass!<br />
Driftskreditt<br />
Vi kjenner godt<br />
utfordringene og<br />
behovene til landbruket,<br />
og tilbyr lokale rådgivere<br />
som kan treffe deg på<br />
gården eller på ett av<br />
våre lokale kontor.<br />
Kontakt oss på<br />
tlf 915 02 002.<br />
Lokale kontor<br />
& egen landbruksrådgiver<br />
Personforsikring<br />
Finanisering<br />
Vipps<br />
Leasing
36<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
STAVNEM & VIGRESTAD AS<br />
STÅLSPERR<br />
Vi leverer stålsperr til:<br />
Jordbruk, Fjøs, Redskapshus og<br />
Forrettningsbygg mm.<br />
Stavnem & Vigrestad AS<br />
Industrigata10,<br />
4362 Vigrestad<br />
Tlf:51771880 / 98217950<br />
mail: post@stavnem-vigrestad.no<br />
Ny IPS-ordning<br />
• Spar opptil 40.000<br />
kroner i året<br />
• Få inntil 9.600 kroner<br />
i redusert skatt<br />
• Ingen formuesskatt<br />
DISTRITKTSSJEF SØRVEST<br />
Peder Skåre<br />
Tlf 911 01 528<br />
peder.skare@landkredittbank.no<br />
Har du kommet i gang med pensjonssparing?<br />
I november lanserer vi ny individuell pensjonssparing med skattefordel (IPS) – en viktig nyhet<br />
for deg som sparer til pensjon, eller for deg som har tenkt å begynne. Landkredittbank.no | 815 52 245<br />
Stavnem & Vigrestad AS<br />
Industrigata 10, 4362 Vigrestad - Telefon 51 77 18 80<br />
Internett: www.stavnem-vigrestad.no. E-post: post@stavnem-vigrestad.no<br />
Vindu med PVC karm<br />
Str. cm, b/h Lukke vindu Fast vindu<br />
100 x 100* kr 1350 kr 1080<br />
113 x 94* kr 1490 kr 1190<br />
113 x 78* kr 1340 kr 1070<br />
120 x 80* kr 1390 kr 1110<br />
120 x 60* kr 1290 kr 990<br />
100 x 50* kr 1160 kr 930<br />
60 x 60* kr 990 kr 790<br />
Dører PVC med glass/tett<br />
Str. i cm, b/h:<br />
89 x 209/199* kr 4850<br />
99 x 209/199* kr 4970<br />
109 x 209/199 kr 5550<br />
119 x 209/199 kr 5950<br />
149 x 209/199 kr 7950<br />
179 x 209/199 kr 9650<br />
199 x 209/199 kr 10750<br />
Dører vannfast X-finer<br />
Str. i cm, b/h:<br />
89 x 209/199 kr 5184<br />
99 x 209/199 kr 5323<br />
109 x 209/199 kr 5463<br />
119 x 209/199 kr 5625<br />
149 x 209/199 kr 8104<br />
179 x 209/199 kr 9149<br />
199 x 209/199 kr 10848<br />
Himlingsplate hvit Plastmo for fjøs: kr 68,50 pr. m²<br />
Veggplater kompakt 12 mm: kr 279,- pr. m²<br />
Veggplater kompakt plast 6 mm: kr 179,- pr. m²<br />
Stål/branndører EI60<br />
Str. i cm b/h:<br />
89 x 209* kr 4948<br />
99 x 209* kr 5105<br />
109 x 209 kr 5380<br />
119 x 209 kr 5880<br />
149 x 209 kr 8696<br />
179 x 209 kr 9880<br />
199 x 209 kr 10650
Nr. 41 - 13. oktober 2017<br />
37<br />
FORSKALING OG<br />
BETONGARBEID<br />
Landbruk: fjøs, smalhus,<br />
grishus, redskapshus<br />
og sprøytebetong<br />
Lommi<br />
Jan Inge<br />
Lomeland<br />
975 14 883<br />
Vi utfører alt innen<br />
bolig- og landbruksbygg<br />
Nybygg - påbygg - rehabilitering<br />
VI FORHANDLER ALT AV BYGGEVARER:<br />
- Stålsperr - Limtre, stål og tre-åser<br />
- Sandwichelementer - Eternittplater<br />
- Plastmoplater - PVC vindu og dører.<br />
Ta kontakt for pris.<br />
Ta kontakt på telefon 991 57 987<br />
oskar@vigrestadbygg.no<br />
Betongspalter til<br />
storfe og gris.<br />
PVC dører og vindu<br />
til landbruksbygg<br />
Last ned produktkatalog<br />
på www.linkbetong.no<br />
982 17 880 : kih@linkbetong.no : www.linkbetong.no<br />
Sprayfo Kalvegodt og Grisegodt<br />
Produsert av melkeråvarer fra TINE<br />
Vi har mineralbøtter og forskjellige type<br />
kapsler til sau.<br />
Vi har også kapsler til kalv, samt kapsler og<br />
flytende mineraler til lam.<br />
Bryne Landbruksservice AS<br />
Ta en tur innom butikken vår på Bryne, så<br />
finner vi en løsning som passer for deg og din<br />
besetning<br />
Hålandsveien 31, 4344 Bryne<br />
Åpningstider<br />
Mandag til fredag - 07.30-16.00<br />
51 77 07 00<br />
post@bls-as.no www.bls-as.no
38<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Nyhet 2017!<br />
Norges<br />
smarteste<br />
beitegjødsel!<br />
HELGJØDSEL<br />
4<br />
Nå med<br />
tilsatt Selen!<br />
• Positivt for<br />
imunforsvaret<br />
• Motvirker Mastitt<br />
• Bedre smak<br />
og avbeitning<br />
Organisk-mineralsk gjødsel<br />
500 kg<br />
NPK 18-1-10<br />
m/Selen<br />
Reg. nr 7070 – Klasse 1<br />
www.naturgjodsel.no<br />
Gjødselen er utviklet i<br />
samarbeid med <strong>NLR</strong> Rogaland.<br />
Se naturgjodsel.no for mer<br />
info og tester/rapporter,<br />
samt forhandleroversikt.<br />
Tlf: 51 42 00 22 • E-post: info@naturgjodsel.no<br />
Samarbeidsadvokat for<br />
Norges Bondelag siden 1985<br />
Stavanger Haugesund<br />
e-post: kontoret@vierdal.no / tlf.: 906 54 444<br />
www.vierdal.no<br />
Godkalven er leverandør av utstyr, hytter, innhegninger<br />
og løsninger for stell og fôring av kalver og andre husdyr.<br />
Melketaxi<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
Enkel og rask melkefôring<br />
Pasteurisering for sunn melk<br />
Tanker fra 115-290 liter<br />
Reduser fôringskostnader<br />
Enkelt renhold<br />
Melketanker<br />
50-300 liter melketank<br />
Fleksible løsninger<br />
Større tanker kan og leveres<br />
Hurtig og stabil kjøling<br />
Røring med autostop<br />
Elektronisk kontrollpanel<br />
Rustfritt stål<br />
Enkelt renhold<br />
Energieffektiv<br />
Vi forhandler alle Perstrup-produkter<br />
bl.a.:<br />
• gjødseltanker<br />
• Greenline gjødseltank<br />
• skrapegulv nå også<br />
med gummibelegg<br />
• industritanker<br />
• tankoverdekning<br />
• fôrtanker<br />
• komplette fjøssystemer<br />
• plansilo<br />
Vi leverer rømningsstiger for bruk innvendig.<br />
4m, 5m, 6m beholdere,<br />
størrelse 10-50 elementer<br />
Mob.93215061<br />
www.perstrup.dk<br />
Godkalven AS - Flassamyrveien 265, 4332 Figgjo<br />
Tel. 908 26 618 - www.godkalven.no
Skal du bygge nytt, bygge på<br />
eller bygge om?<br />
Ta kontakt med byggerådgiver hos oss for:<br />
• nøytral rådgiving til planlegging og tegning av landbruksbygg<br />
• bistand for å forsikre om at dine interesser og rettigheter blir ivaretatt<br />
• hjelp med å få oversikt over hvilket ansvar du har som byggherre<br />
• bistand som byggeleder og prosjektadministrasjon<br />
• utarbeide SHA-plan<br />
• utarbeide driftsplan<br />
<strong>NLR</strong> har et nettverk med 22 byggerådgivere, som nytter hverandre sin<br />
kompetanse og erfaring<br />
Vest<br />
Rogaland<br />
vest.nlr.no<br />
rogaland.nlr.no<br />
Agder<br />
agder.nlr.no
40<br />
Nr.<br />
41 - 13. oktober 2017<br />
Gunnar Høien AS<br />
Tlf. 900 79 400<br />
For oppsett av gjerde<br />
ring og få tilbud:<br />
Veshovda Drift AS<br />
/v Rolf Gravdal tlf 97 19 60 45<br />
TRELAST<br />
Betongspalter<br />
til storfe og gris<br />
Rimelige priser<br />
Karmøy Sveis & Landbruk<br />
Tlf. 52 81 80 60<br />
www.kslagri.no<br />
Meisling og utrensk av fjos for ombygging.<br />
Rilling av gulv og spaltegulv.<br />
Egil Håland 4360 Varhaug 51 43 04 94 / 41 69 96 17<br />
www.Toppaland.com<br />
Nesvik Landbruksbygg as<br />
Leverandør av komplette landbruksbygg<br />
• Betongarbeid<br />
• Påbygg<br />
• Nybygg<br />
• Betongelement<br />
• Rehab av fjøs<br />
• Betongsaging<br />
• Kjerneboring<br />
• Meisling<br />
• Stålsperr<br />
• PVC dører-vindu<br />
Stian Nesvik, 957 60 445 / E-post: stian@nesvik-lb.no<br />
Sigmund Nesvik, 904 08 978/ E-post: sigmund.nesvik@gmail.com<br />
Brannvarslingsanlegg<br />
Vi leverer, monterer og tar service på FG-godkjent<br />
brannvarslingsanlegg til landbruk. Vi tar årlig kontroll<br />
av pulverapparater og brannslanger.<br />
Ta kontakt for befaring.<br />
Stian Stokka – Serviceingeniør brann<br />
tlf 453 98 866 – post@stokka-brannteknikk.no<br />
Neste Bondevennen kjem 20. oktober<br />
eikelsag@online.no<br />
Tlf. 48 15 45 05/99 44 79 03<br />
99 15 52 33<br />
borge.meland@gmail.com<br />
Mob.: 911 74 250<br />
Tiger meisel til<br />
gravemaskin<br />
Alle størrelser. Stort lager.<br />
MÆLAND RØR AS<br />
50 års jubileum 1967 - 2017<br />
VI KAN<br />
LANDBRUK!<br />
Våre sertifiserte<br />
elektrikere utfører<br />
elkontroll og termografering<br />
i landbruket.<br />
Vi er DSB og<br />
FG-godkjent.<br />
www.ave.no - Tlf. 09543<br />
Jærvegen 67, Nærbø<br />
I tillegg til alle typer<br />
betongsaging tilbys:<br />
• KJERNEBORING<br />
• MEISLING<br />
• ALT I RIVING<br />
Vi utfører rilling av<br />
spaltegulv/oppsamlings<br />
areal i fjøs, med<br />
gode erfaringer.<br />
Mæland Rør as<br />
Langgata 15<br />
4362 VIGRESTAD<br />
Tlf: 51 43 73 01<br />
e-mail: vigrestad@comfort.as<br />
www.comfort-vigrestad.no<br />
Bv 42<br />
20. oktober<br />
Bv 43<br />
27. oktober<br />
Bv 44 3. november<br />
Bv 45<br />
10. november<br />
Bv 46<br />
17. november<br />
Bv 47<br />
24. november<br />
Bv 48 1. desember<br />
Fristen for annonsar er torsdag veka før utgjeving.<br />
Nybygg/rehab landbruksbygg:<br />
Opplegg vann, drikkevann, varme, sirkulasjon<br />
osv. Be oss om uforpliktende tilbud!<br />
Meget konkurransedyktige priser og stort lager<br />
innen drensrør/overvannsrør 110 mm - 630 mm.<br />
Høytrykksvaskere kaldt/varmt – vaskeanlegg – skumanlegg -<br />
vi har stort utvalg og tilbyr montering!
For innmelding av slaktedyr og<br />
livdyr, spørsmål om inntransport,<br />
avregning, livdyrkjøp og andre<br />
henvendelser til Nortura,<br />
bruk følgende telefonnummer:<br />
Innmeldingsfrist på telefon for levering påfølgende uke er tirsdag kl. 16.00.<br />
Medlemssenter Forus: 800 33 315<br />
Medlemssenter Sandeid: 800 33 455<br />
Medlemssenter Førde: 800 30 360<br />
Henvendelses som gjelder fjørfe,<br />
kontakt Nortura Hå, 03 070<br />
Vellykkede markadager ammeku<br />
– Det var tre meget vellykkede markadager<br />
som ble holdt i Sandane, Luster og Naustdal 26.<br />
– 28. september. Godt oppmøte var det alle dagene,<br />
sier storferådgiver Tonje M. I. Heggertveit.<br />
Tre produsenter med noe forskjellig drift fortalte villig<br />
om hvordan de nådde sine mål for driften. De besøkende<br />
var aktive med spørsmål og erfaringer, og<br />
det ble gitt mye informasjon om drift, raser, avl, livdyr,<br />
beite og mye mer.<br />
Erling Eggebø, som er livdyrformidler i Nortura<br />
Vest, var tilstede og snakket om raser, kåring og liv-<br />
dyrpriser. Han delte mye informasjon og svarte villig<br />
på spørsmål som kom fra forsamlingen.<br />
Fra <strong>NLR</strong> stilte Arve Arstein, han tok alle de frammøtte<br />
med på en vandring på beiteområder, og ga<br />
råd om tiltak for bedring av beiter.<br />
– Det vil også bli holdt et fagmøte/teori på dette,<br />
men det er ennå ikke bestemt dato på ennå. Det<br />
blir nok rett over på nyåret. Da kan også folk som<br />
ikke fikk muligheten til å være med på disse dagene<br />
komme, og det blir bli enda mer faglig innslag, sier<br />
Heggertveit.<br />
Norsk kylling med minst<br />
resistens i Europa<br />
Årets resistensrapport fra Veterinærinstituttet<br />
viser at forekomsten av antibiotikaresistente<br />
bakterier i kylling er blitt enda lavere. Norskprodusert<br />
kylling har som tidligere aller lavest<br />
forekomst av resistente bakterier i Europa.<br />
Veterinærinstituttet presenterte torsdag 28. september<br />
årets NORM-VET-rapport som gir en årlig status<br />
for antibiotikaresistens hos dyr, i mat og i fôr. Sammenliknet<br />
med andre europeiske land har norskprodusert<br />
kylling aller lavest forekomst av resistens.<br />
I 2016 ble fjørfenæringens utfasing av narasin i fôr<br />
fullført. Data fra Veterinært legemiddelregister tyder<br />
ikke på at dette har ført til økt bruk av antibiotika til<br />
behandling.<br />
Rapporten viser også statistikk over antibiotikaforbruk<br />
til ulike dyrearter. Det stabilt lave forbruket<br />
av antibiotika til matproduserende landdyr de siste<br />
årene gikk ytterligere ned med 2 prosent siden 2013.<br />
Førtidsslakting av verpehøns 2017 og 2018<br />
Eggproduksjonen har noe overkapasitet, og<br />
det er nødvendig med tiltak for å regulere markedet.<br />
Omsetningsrådet har vedtatt en ramme<br />
for å fjerne inntil 200 tonn egg i høst, og etter<br />
drøftinger med Kjøtt- og fjørfebransjens<br />
Landsforbund har Nortura iverksatt frivillig<br />
førtidsslakting av verpehøns.<br />
Førtidsslakting gjennomføres nå for innsett som<br />
har ordinær avliving/slakting fra uke 44 til uke 49 i<br />
2017, og avliving/slakting kan skje tidligst i uke 41 og<br />
seinest uke 46. Aktuelle eggprodusenter har mottatt<br />
Prisendringer<br />
Fra mandag 9. oktober reduseres avregningsprisen<br />
for lam med kr 0,50 per kg, grunnet redusert<br />
engrospris i tråd med varslet prisløype. Samtidig<br />
reduseres grunntilskuddet på lam med kr 0,50 per<br />
kg. Samlet effekt på pris til produsent er dermed<br />
en reduksjon på kr 1,00 per kg. Neste planlagte<br />
prisendring på lam er i uke 46 da engrosprisen reduseres<br />
med kr 1,00 per kg.<br />
Forbruket av antibiotika til dyr i Norge er svært lavt sammenlignet<br />
med mange andre land. Da bruk av antibiotika<br />
er den viktigste driveren for utvikling av antibiotikaresistens,<br />
er det viktig å bevare denne situasjonen.<br />
informasjon med oppfordring om å ta kontakt med<br />
sitt eggpakkeri.<br />
2018 har en prognose med overskudd på 750<br />
tonn egg, og etter drøftinger med Kjøtt- og fjørfebransjens<br />
Landsforbund søker Nortura Omsetningsrådet<br />
om førtidsslakting.<br />
For å oppnå tilstrekkelig oppslutning om førtidsslakting,<br />
er det god økonomi for eggprodusentene<br />
som deltar. Eggprodusenten mottar en kompensasjon<br />
på kr 8,60 pr. kg egg i tapt eggleveranse for førtidsslakting<br />
i høst.<br />
Fra mandag 9. oktober økes grunntilskuddet<br />
for sau med kr 1,00 per kg. Prisen trappes nå gradvis<br />
opp mot topp fra 30. oktober (uke 44). Toppprisen<br />
på sau holdes i fem uker før den trappes<br />
ned igjen 4. desember (uke 49). Effektivitetstillegg<br />
på kr 1,00 per kg innføres i uke 46-48 for å bidra til<br />
å holde topp-prisen de fem ukene.<br />
Bli med Nortura til Danmark<br />
Turen går fra Stavanger via Kristiansand i<br />
buss, overfart med Color Line, videre til Ålborg<br />
i Danmark. Avreise er torsdag 30. november<br />
og retur søndag 3. desember, Nortura og<br />
Landbruks fagtur er arrangører.<br />
Det blir besøk både på ammekufarm og hos en melkekubonde,<br />
dag to i Danmark drar vi på fagbesøk med<br />
sau og vier dagen til tema om økonomi i dag og 5 år<br />
frem - vekselbeite, foring, kraftfor, mais etc. Fullt program<br />
finner du i kalenderen på medlem.nortura.no.<br />
Pris pr. person i dobbeltrom ved 40 betalende kr.<br />
5500,- Tillegg er enkeltromstillegg kr. 1500,- og drikkevarer<br />
til middagene.<br />
Påmeldingsfrist er 30. oktober, påmelding til<br />
Karin Fuglestad på e-post karin.fuglestad@nortura.no,<br />
eller tlf. 480 11 629.<br />
Kadaverhenting<br />
Innmelding kadaver.norskprotein.no<br />
(Kundeservice Norsk Protein 941 35 475)<br />
Nødslakt<br />
Telemark og Aust-Agder 416 18 622<br />
Sør Rogaland/Vest-Agder +<br />
Dalane utan Bjerkreim 478 73 179<br />
Sør-Rogaland (Eigersund/Forus) 480 11 600<br />
Nord-Rogaland (dagtid) 480 99 248<br />
Nord-Rogaland (kveld/helg) +<br />
Bergen og Hardanger 977 52 537<br />
Resten av Hordaland 482 88 105<br />
Sogn og Fjordane - Sogn 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane - Nordfjord sør<br />
for Nordfjorden inkl. Stryn sentrum<br />
til Oppstryn + Sunnfjord 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane – Nordfjord 977 75 210/<br />
nord for Nordfjorden og Sunnmøre (908 94 650)<br />
Romsdal og Nordmøre 975 75 137<br />
Medlemsbutikker<br />
Førde 57 83 47 49 / 948 38 141<br />
Forus 52 87 78 24<br />
Egersund 51 46 41 68<br />
Sandeid 52 76 42 18<br />
Voss 476 75 411<br />
Bergen 482 61 442<br />
Sogndal 468 84 540<br />
Redaktør for Nortura-sidene: Svein Bjarne Sommernes - svein-bjarne.sommernes@nortura.no
Returadresse:<br />
Bondevennen<br />
PB 208, sentrum<br />
4001 Stavanger<br />
FORMEL Lam Haust<br />
gir økt lønnsomhet<br />
Bruk FORMEL Lam Haust til lam som<br />
ikke er slaktemodne etter beitesesongen<br />
FORMEL Lam Haust brukes til oppfôring av lam som ikke er slaktemodne om høsten.<br />
Blandingen har fiber og proteininnhold tilpasset lam som er fullt utviklet drøvtyggere.<br />
Praktiske tester og mange års erfaring viser en tilvekst på 10-12 kg på en måned med<br />
fri tilgang på FORMEL Lam Haust.<br />
NB! Lamma må vaksineres og markbehandles før en starter en gradvis oppfôring<br />
med FORMEL Lam Haust.<br />
Har du spørsmål om fôring av sau og lam, ta gjerne kontakt med en av våre konsulenter.<br />
fkra.no - ordretelefon 994 30 640