Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Årgang 121 • Nr. 1 • 12. januar 2018<br />
120 år<br />
2018<br />
1898<br />
120 ÅR!
Bli med og feir at fagbladet<br />
Bondevennen rundar 120 år!<br />
Velkomen til fest!<br />
På programmet:<br />
Møt kjentfolk og nyt god, kortreist mat<br />
Kåseri av Bondevennen-journalist Sjur Håland<br />
Konsert med sjølvaste Tønes<br />
Tønes<br />
Stad: Jærmuseet, Kviavegen 99, Nærbø Tid: Torsdag 8. februar, kl. 19.00-22.00<br />
OBS: Påmelding innan 19. januar 2018 tlf.: 51 88 72 61 eller post@bondevennen.no
Fast, fagleg følgje - i 120 år!<br />
LEIAR LANDBRUK, POLITIKK OG SAMFUNN<br />
Bothild Å. Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
15. januar 1898 publiserte bonden og<br />
gründaren, Osmund Anbjørnsen Lærdal,<br />
Bondevennen for første gong. I år feirar<br />
me at det vesle, store fagbladet vårt har<br />
kome ut jamt og trutt, gjennom krig og<br />
fred, sol og regn, i heile 120 år! Sjølve festen<br />
går av stabelen 8.februar på Jærmuseet<br />
på Nærbø. Det er endå nokre plassar<br />
att for dei som vil feira med oss.<br />
Bondevennen har sidan starten følgt<br />
bøndene på Sør- og Vestlandet gjennom<br />
djuptgripande landbruksfaglege og<br />
kulturelle endringar. Retninga kjenner<br />
me. Bruka blir større og bøndene færre.<br />
Denne utviklinga har me i fleire år kunna<br />
lesa av på eit minkande tal abonnentar.<br />
Men noko ser ut til å skje. I den siste tida<br />
har nedgangen stoppa opp – og talet på<br />
abonnentar så vidt byrja å stiga att.<br />
Det er svært gledeleg. Bondevennen<br />
eksisterer og kan sjå framover takka<br />
vere abonnentane våre. Samt, sjølvsagt,<br />
alle odelssøner og -døtre, bestemødre,<br />
svigerfedre, barn, barnebarn og naboar<br />
som let bladet gå på rundgang mellom<br />
seg. Takk til dykk!<br />
I tillegg til feiring gir eit jubileumsår<br />
også høve til ettertanke. Der tidlegare<br />
tiders bonde kunne få brorparten av det<br />
faglege og politiske påfyllet sitt gjennom<br />
Bondevennen, kan dagens gardbrukar<br />
velje og vrake i eit enormt tilbod av andre<br />
landbruksfaglege publikasjonar og digitale<br />
kjelder til spesialisert informasjon.<br />
Konkurransen om lesaren si merksemd<br />
er stor.<br />
Men Bondevennen har ikkje mista sin<br />
relevans. I ei verd som akselererar stadig<br />
raskare set truleg mange også pris<br />
på kjende haldepunkt som forklarar, gir<br />
meining og ei kjensle av å høyra til. Der<br />
er Bondevennen. Lun. Nyfiken. Nær. I og<br />
for sør-og vestlandslandbruket - i alt sitt<br />
vidunderlege, motkulturelle og særprega<br />
mangfald.<br />
Så har nokre av lesarane våre oppmoda<br />
oss til å provosera og meina sterkare litt<br />
oftare. Jau, takk. Det er hermed eit nyttårsforsett.<br />
Me ser også fram til å høyra<br />
endå meir frå dykk anten det er ris, ros<br />
eller andre innspel.<br />
Som redaksjon skal me gjera vårt beste<br />
for å skapa eit blad som er nyttig, som<br />
tek opp vesentlege tema – og som er<br />
gildt å lesa. Av denne utgåva ser de at<br />
bladet til 120-årsdagen har fått ein friskare<br />
og vonleg meir lesarvenleg ham.<br />
Nettsidene våre er også oppgradert,<br />
klare for meir, spanande aktivitet. For å<br />
koma endå tettare på fagfeltet vårt, har<br />
Bondevennen i tillegg fått seg eit kontor<br />
i landbruksparken på Særheim på Jæren.<br />
Nærkontakten med mellom andre<br />
NIBIO, Geno og NLR vil vonleg resultera i<br />
mykje spanande lesestoff framover.<br />
Me vonar at gamle og stadig fleire nye<br />
lesarar vil bli med oss inn i framtida.<br />
Godt nyttår!<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 3
REDAKTØR<br />
Bothild Åslaugsdotter Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 60 / 990 01 012<br />
REDAKSJONEN<br />
Jofrid Åsland (red. leiar)<br />
jofrid@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 75 / 938 82 341<br />
Sjur Håland<br />
sjur@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 73 44 / 982 09 381<br />
Liv Kristin Sola<br />
livkristin@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 64 / 941 78 096<br />
Jane Brit Sande<br />
janebrit@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 63 / 976 01 972<br />
GRAFISK<br />
Thea Hjertuslot<br />
thea@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 65<br />
ANNONSAR<br />
Grete Botnan<br />
grete@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 61<br />
ABONNEMENT<br />
Ann Solfrid Woldmo<br />
ann@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 61<br />
ABONNEMENTSPRIS 2018<br />
kr 1100,-<br />
Ilan Sharoni: Teikningar<br />
Ålgård Offset AS: Trykk<br />
BLI FAST ABONNENT<br />
AV BONDEVENNEN!<br />
Nyttårsskål i fjøset<br />
Fjøsjenta Eline på Aak gard på Åndalsnes i Møre og Romsdal, synast mjølk rett<br />
frå kua er best. Ho seier ikkje nei takk til ein smaksprøve midt i fjøsstellet.<br />
Eline sender med det same ei helsing til bestemor, bestefar og pappa.<br />
UTGJEVAR<br />
Bondevennen SA<br />
Sandvikveien 21, Hillevåg<br />
Postboks 208 sentrum,<br />
4001 Stavanger<br />
Telefon:<br />
51 88 70 00 (sentralbord)<br />
51 88 72 61 (9.00-15.30)<br />
E-post:<br />
post@bondevennen.no<br />
Internettadresse:<br />
www.bondevennen.no<br />
Bankgiro:<br />
3201.05.11916<br />
EIGARAR:<br />
Felleskjøpet Rogaland Agder<br />
Nortura SA<br />
Tine SA<br />
FRÅ ARKIVET<br />
For 50 år sidan<br />
Utbyggingsplaner vs. landbruk<br />
Vi har sagt det mange ganger før og kan<br />
gjerne gjenta det: Det er en ulykke at planene<br />
for Nord-Jæren ikke har kommet før, men<br />
det bør tilføyes at det er en like stor ulykke<br />
den måten disse planer blir tolket på i dag.<br />
Det sentrale element i utbyggingsplanene er<br />
utviklingen av folketilveksten i de ulike kommuner.<br />
Dette er prognoser som bygger på en<br />
folketilvekst i tidligere år og som forutsetter<br />
at den samme tendens skal få fortsette<br />
i samme spor. Dersom vi hadde hatt våkne<br />
kommunepolitikere, ville nettopp dette punktet<br />
vært det avgjørende diskusjonstemaet,<br />
nemlig: Skal denne utvikling få fortsette?<br />
Frå BV 1 - 1968<br />
For 100 år sidan<br />
Hungersnøden<br />
Ved aarskiftet ifjor blev der i «Bondevennen»<br />
skrevet at man begyndte at skjelne<br />
konturerne av det uundgaaelige resultat av<br />
verdenskrigen: Hungersnøden. – Dette blev<br />
frem gjennem hele 1917 med en ufattelig optimisme<br />
benegtet av dem som hadde bruk for<br />
at dække over den forfærdelige virkelighet.<br />
Nu maa alle se det. Hungeren skjelner vi ikke<br />
længer bare de taakede omrids av. Vi er allerede<br />
langt inde under dens slagskygge. Haakon<br />
Jarls dødsdrøm er ingen drøm for os, ti<br />
nu er alle sund stængte. Vore kornakre paa<br />
havet og i det fjerne duver ikke længer for os.<br />
Frå BV 1 - 1918<br />
4 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
MI MEINING<br />
Årgang 121 • Nr. 1 • 12. januar 2018<br />
120 år<br />
2018<br />
1898<br />
«Det er heilt klart<br />
at ytre korridor<br />
vil øydeleggja<br />
mykje her.»<br />
120 ÅR!<br />
Ny E39: Går for indre trasé<br />
Rogaland Jordvernforening fortvilar over at ytre og<br />
midtre trasé ikkje lenger er alternativ for ny E39.<br />
Det gjer ikkje landbruksdirektøren.<br />
Bothild Å. Nordsletten<br />
Rogaland Jordvernforening, Aksjonsgruppen<br />
for Ny E39 og Interessegruppen<br />
for Ny E39 har protestert høglydt på<br />
Statens Vegvesen si avgjerd i desember<br />
om ikkje å utreda ytre og midtre trasé,<br />
inkludert den såkalla Jærlinja, i planlegginga<br />
av ny E39 mellom Sandnes og<br />
Lyngdal vest. Foreininga hevdar statens<br />
prioritering av indre trasé vil ta mykje<br />
meir matjord enn dei andre alternativa.<br />
Fylkesmannens landbruksdirektør i Rogaland,<br />
Geir Skadberg, har eit anna syn<br />
på saka.<br />
- Jordvernforeninga går ganske hardt<br />
ut kva gjeld arealrekneskap, men ting<br />
er ikkje utreda i detalj. Kor har dei det<br />
kunnskapsgrunnlaget frå, kva baserer<br />
dei dette på, spør Skadberg.<br />
- Dette er ei vanskeleg sak, men Fylkesmannen<br />
går for den indre traseen,<br />
slår han fast.<br />
- Gjennom ein rapport frå Norconsult<br />
til Statens Vegvesen har me fått stadfesta<br />
at arealtapa er nokså like mellom<br />
indre og ytre trasé. Uansett kva trasé det<br />
er snakk om, så krev det store landskaps-<br />
og naturinngrep. Likevel er det<br />
store forskjellar i korleis desse korridorane<br />
verkar på landskapet mellom dei<br />
ulike alternativa. Ytre korridor vil i mykje<br />
større grad stykke opp landskap og friluftsområde<br />
med store naturverdiar.<br />
Skadberg minner om at Rogaland er<br />
eit kystlyngheifylke.<br />
- Me har eit nasjonalt ansvar for lyngheiene,<br />
og den ytre korridoren går gjennom<br />
fleire, større slike område. Og nye<br />
trasear vil føra til mykje aktivitet på sikt.<br />
Dei er ein magnet på bustadbygging og<br />
næringsutvikling. Indre trasé vil ikkje<br />
føra til nye bygdedanningar. I hovudsak<br />
vil utbyggingar følgja eksisterande trasé.<br />
I dei komande 100 åra vil den difor vera<br />
det beste alternativet.<br />
Skadberg meiner samstundes at staten<br />
si avgjerd om å etablera fire felt frå<br />
Ålgård og heile strekket sørover er overdimensjonert.<br />
- Fylkesmannen skulle gjerne ha utgreidd<br />
einskilde strekningar med to og<br />
tre felt. Arealtapet ville vorte mindre då.<br />
Men at vegen til Sørlandet skal vera fire<br />
felt er politisk bestemt i Oslo og me ser<br />
dette som ei tapt sak.<br />
- Uansett val av trasé, vil matjorda, bønder<br />
og lokalsamfunn lide. Er ny E39 eit val<br />
mellom pest og kolera?<br />
- Ja. Det er ei krevjande sak. Sør på<br />
Jæren og i Dalane må me ta omsyn til dei<br />
natur-og miljøverdiane som er vedtatt<br />
viktige. Det er heilt klart at ytre korridor<br />
vil øydeleggja mykje her.<br />
Framside: 15.januar er det 120 år sidan<br />
Bondevennen kom ut for første gong.<br />
Les heile førsteutgåva frå 1898 på<br />
nettsidene våre!<br />
DENNE VEKA I BONDEVENNEN<br />
REPORTASJAR<br />
Bles liv i optimismen frå 80-talet............................10<br />
Gardsdrift med god tid..............................................................18<br />
Ny næring i erter...............................................................................22<br />
AKTUELT<br />
Planlegg grundig og skriv kontrakt...................... 6<br />
Mattilsynet reagerer på tynne storfe.................. 8<br />
Foreslår gjerdestandard........................................................ 9<br />
FAGLEG<br />
Ny slaktekyllingkontroll..........................................................14<br />
Friskare kyr gir glad bonde:<br />
Ingen snarveg til betre drift..............................................21<br />
DESSUTAN<br />
Moldrok:<br />
Bonden på gullstol gjennom gatene...................16<br />
Bonden med «brændende trang<br />
for at skrive»............................................................................................24<br />
Jord.........................................................................................................................26<br />
Faglag og møte.....................................................................................27<br />
VEKAS SITAT<br />
«Det må bli slutt<br />
på haldninga om<br />
at ein er grei med<br />
bøndene om ein let<br />
vera å seia i frå ved<br />
mistanke om brot<br />
på dyrevelferda.»<br />
ARNFINN LANDA<br />
SIDE 8<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 5
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Planlegg grundig og skriv kontrakt<br />
Byggjande bønder er ikkje alltid på trygg grunn<br />
når gravemaskinskuffene blir sett i jorda.<br />
Sjur Håland<br />
– Byggeføreskriftene kan vera vanskeleg<br />
å tolka, og du bør heller ikkje leggja<br />
til grunn at entreprenøren du brukar sit<br />
inne med dei siste oppdateringane. Det<br />
er ditt ansvar, seier mangeårig KSL-revisor<br />
Martin Haarr.<br />
Det kan handla om ein praktisk miljøstasjon,<br />
ei velferdsavdeling som er<br />
romsleg nok til å tåla både dagens og<br />
morgondagens krav, eller det kan handla<br />
om byggeløysingar som tek høgde for<br />
elementære krav til dyrevelferd og HMS.<br />
Å ta høgd for at alle detaljane kjem på<br />
plass etter kvart, er i overkant krevjande<br />
i ein hektisk byggefase.<br />
Ta med rettleiar<br />
– Å vera på offensiven er eit nøkkelord,<br />
meiner den røynde revisoren. – Nokre<br />
vel å hyra inn ein rettleiar heilt frå planleggingsfasen.<br />
Rettleiaren er også med<br />
i møte med byggefirma. Det er ein god<br />
strategi.<br />
Haarr erfarer at bønder som er glad i<br />
papirarbeid er i mindretal. Men å leggja<br />
papira til sides og basera deler av bygginga<br />
på munnlege avtalar er alt anna<br />
enn ein god strategi, meiner han. Mykje<br />
står på spel. Produksjonen må til dømes<br />
i gang til planlagd tid.<br />
– Ferdigstilling i rett tid er avgjerande<br />
for økonomien i prosjektet – og for å få<br />
dyra inn i produksjon etter planen. Du<br />
må vera ein krevjande kunde i møte med<br />
leverandørane dine, understrekar KSLrådgjevaren.<br />
6 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
«Legg du opp til ein grundig prosess,<br />
kan du pressa prisane ned nær 20 prosent»<br />
JOACIM LAURENDZ<br />
BYGNINGSRÅDGIVAR NLR<br />
Venta på klammer<br />
Han fortel om ein bonde i Sogn og Fjordane<br />
som måtte venta fleire veker på nokre<br />
klammer frå Canada til innreiinga før<br />
han kunne ta bygningen i bruk.<br />
– Fleire utstyrsleverandører kjøper i<br />
mange høve produkta frå ulike land. Dømet<br />
er ei påminning om at du på førehand<br />
burde ha blitt samd med entreprenøren<br />
om ein ferdigdato.<br />
Joacim Laurendz er bygningsrådgjevar<br />
hjå Norsk Landbruksrådgiving<br />
Rogaland. Han planlegg hus for stor- og<br />
småfe. Detaljnivået på teikningane som<br />
blir lagt til grunn kan spara bonden for<br />
uføresette kostnadar undervegs, erfarer<br />
han.<br />
Detaljerte teikningar<br />
– Alle naudsynte snitt må følgja med planen<br />
slik at entreprenøren får rekna detaljane<br />
med i prisen. Ein enkel planteikning<br />
fortel sjeldan alt, påpeikar han.<br />
– Kva er ditt grunnleggande råd til bonden<br />
som skal bygga?<br />
– Syt for teikningar med alle snitta og<br />
lag ei god beskriving som dekker alt som<br />
skal med, og be om pris hjå minst tre entreprenørar.<br />
Norsk Landbruksrådgiving har byggteknisk<br />
kompetanse og kan laga både<br />
teikningar og «handlelister».<br />
– Me kan vera med og samanlikna<br />
tilboda og tilkalla entreprenørane til eit<br />
møte. Målet er å synleggjera skilnadane<br />
og få ned prisane. Legg du opp til ein<br />
grundig prosess, kan du pressa prisane<br />
ned nær 20 prosent, erfarer Laurendz.<br />
Smittevern og HMS<br />
Haarr peikar på viktigheita av å velja<br />
gode HMS-løysingar og å vera obs på logistikk<br />
og utforming av bygget med tanke<br />
på smittevern.<br />
– Kadaverbilen er ein av dei største<br />
smitterisikoane. Syt for ein logistikk der<br />
du unngår å få denne transporten inn i<br />
tunet, understrekar Haarr, som også<br />
held fram viktigheita med beredskapsplan<br />
med blant anna rømmingsvegar og<br />
tryggleik i høve til dyr. – Så må du lage<br />
ein god miljøstasjon, uansett produksjon,<br />
seier han.<br />
Plan: – Bruk nok tid til planlegging,<br />
og syt for å vera oppdatert i høve<br />
byggføreskriftene og signer kontraktar<br />
med konkret ferdigstillingsdato, er blant<br />
råda til KSL-revisor Martin Haarr t.v.<br />
og bygningsrådgivar hjå NLR, Joacim<br />
Laurendz.<br />
Bonden er byggherre og har ansvar<br />
for at driftsbygningen tilfredsstiller gjeldande<br />
krav.<br />
– Vel gode løysingar. Er bygningen til<br />
storfe bør du til dømes ha ein fast plass<br />
til klauvboksen og klypping av jur og halar.<br />
– Mange oppdagar dei ideelle løysingane<br />
etter at bygginga er ferdig. Kvifor?<br />
– Du må ikkje berre gyva på. Ver profesjonell<br />
også i planleggingsfasen. Rekneskapsføraren<br />
og banken er dei første<br />
du bør vera i dialog med. Reis rundt og<br />
haust erfaringar frå andre bønder. Få ei<br />
teikning. Snakk med rettleiarar og i-mek<br />
seljarar, dei kan dette veldig godt, seier<br />
Laurendz.<br />
Med 3D-teikningar kan heile familien<br />
vera med på virtuelle reiser inn i fjøset<br />
før det er bygd, og ta del i planlegginga.<br />
– Dei kan gå gjennom den nye bygningen<br />
i detalj og drøfta løysingar med oss<br />
som teiknar.<br />
Han rår til å diskutera planane med<br />
slakteriet og meieriet sine folk.<br />
– Be om kommentar frå lastebilsjåførane<br />
og veterinæren din, først når<br />
denne runden er ferdig kan du gå til byggefirmaet<br />
og be om pris og sjekka deira<br />
praksis kring skriftlege kontraktar, seier<br />
Joacim Laurendz.<br />
Lang planleggingstid<br />
– Kor lang tid bør ein planleggingsfase<br />
vara?<br />
– Du bør rekna god tid, gjerne opp mot<br />
tre år.<br />
Når planane er ferdig skal kontrakten<br />
ferdigstillast og signerast. Kontrakten<br />
bør skissera framdriftsplanen og ha med<br />
dato for ferdigstilling av bygningen.<br />
– Har du ein kontrakt med dato for<br />
ferdigbefaring, må entreprenøren førehalda<br />
seg til dagbøter om ikkje bygningen<br />
er klar til bruk. Handlar det om<br />
konsesjonsdrift på gris eller kylling, kan<br />
det vera aktuelt med erstatning dersom<br />
bygningen ikkje er ferdig til planlagd<br />
innsett.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 7
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Mattilsynet reagerer på tynne storfe<br />
Mattilsynet registrerer for tida kjøtfe og lam som er langt magrare enn<br />
dei burde vore. No ber dei bøndene sjekka enkeltdyra og vurdera tiltak.<br />
Sjur Håland<br />
Mindre grovfôrlager enn normalt og<br />
grovfôr med dårlegare kvalitet kan få<br />
uheldige konsekvensar.<br />
– I tillegg har gjerne vintersesongen<br />
starta med haustbeite som har vore<br />
blaute og opptrakka. Hausten og vinteren<br />
har vore langt frå optimal, det ser me<br />
dessverre resultat av i enkelte besetningar<br />
no, seier Arnfinn Landa.<br />
Han minner om at knappheita på fôr<br />
vil kunna forsterka seg framover mot<br />
våren og føresommaren grunna mange<br />
beite som er heilt eller delvis øydelagde.<br />
– Det vil være lurt å være tidleg ute og<br />
så i beita for å reparera skadane, seier<br />
han.<br />
Alvorleg<br />
Den tidlegare bonden er medlem av dyrevernsnemnda<br />
på Nord-Jæren og utfører<br />
tilsyn for Mattilsynet.<br />
– Me ser lam og kjøtfe som er alt for<br />
tynne. Eg har registrert kviger som skal<br />
kalva til våren som er 150-200 kilo lettare<br />
enn dei burde vore, dette er svært<br />
alvorleg.<br />
Han oppmodar bøndene til å gjera opp<br />
status for tilgjengeleg vinterfôr og talet<br />
på dyr.<br />
– Lite fôr er inga unnskyldning for<br />
dårleg dyrevelferd, understrekar han.<br />
– Gjer opp status no, ikkje vent. Du må<br />
ikkje ha fleire dyr enn du har fôr til. Som<br />
bonde har du ansvar for å setja inn tiltak<br />
i tide med tilleggsfôring eller reduksjon<br />
av buskapen gjennom sal eller slakting.<br />
Driv du til dømes eit løp med bygging<br />
av buskap med NRF for å få fram reine<br />
rasar, er det eitt alternativ å slakta eller<br />
selja kryssingsdyra og heller kjøpa<br />
inn reinrasa dyr når fôrsituasjonen har<br />
endra seg på garden. Nå er det kjøpars<br />
marknad for dei som har nok fôr. Til<br />
hausten blir det truleg seljars marknad<br />
og god tilgang for dei som vil kjøpa dyr.<br />
Vil følgja med<br />
Landa fortel at Mattilsynet vil halda eit<br />
ekstra auge med kjøtfebesetningar utover<br />
vinteren og våren for å sikra god dyrevelferd.<br />
Han ber også om at bøndene<br />
sine meieri- og slakterikontaktar saman<br />
med dyrlegane, følgjer med på statusen<br />
i besetningane.<br />
– I tvilstilfelle bør dei be Mattilsynet<br />
om ei vurdering. Siste tiders hendingar<br />
har synt viktigheita av å vera i førekant.<br />
Det må bli slutt på haldninga om at ein er<br />
grei med bøndene om ein let vera å seia i<br />
frå ved mistanke om brot på dyrevelferda.<br />
Også sauene bør sjekkast ekstra nøye<br />
denne vinteren.<br />
Arnfinn Landa<br />
Bengt Egil Elve<br />
– Lamma kan tilsynelatande sjå fine<br />
ut, men om du kjenner på dyra under ullfellen,<br />
kan det henda at haldet er langt<br />
dårlegare enn det ser ut til. Leverikter<br />
kan skapa mykje trøbbel, særleg etter<br />
blaute somrar, og må behandlast.<br />
Skil i frå vêren<br />
Landa rår til at tynne lam som framleis<br />
går med vêren, blir skilde frå, også for å<br />
unngå sommarlemming på heia.<br />
– Dette er små og lite utvikla lam, som<br />
heller bør gå tome og parast att neste<br />
haust.<br />
– Kva med dyr som går ute nå på vinteren?<br />
– Det grunnleggjande i høve til dyrevelferden<br />
er at liggeplassen skal ha tak<br />
og minst tre vegger. Liggeplassen skal<br />
vera tørr og trekkfri med mjukt underlag.<br />
Fôringsplassen skal vera godt drenert,<br />
medan det skal vera sjukebinge<br />
tilgjengeleg med lys, strø og varme. Permanent<br />
eteplass, skal ha tak, fast dekke<br />
og høve til reinhald.<br />
Vanskeleg haldvurdering<br />
Bengt Egil Elve er Tilførselleiar Storfe hjå<br />
Nortura. Han meiner også at det er gode<br />
grunnar til å sjekke haldet på storfe.<br />
Kjøtfe på skrale haustbeite og magert<br />
vinterfôr kan gi kalvingsproblem. Forsking<br />
tydar på at for dårleg næringstilgang<br />
i andre trimester gir store kalvar. I staden<br />
for å leggja på haldet, kan ein i staden risikera<br />
stor fødselsvekt og dermed auka fare<br />
Lite næring: Kjøtfe som har hatt dårlege<br />
haustbeite og får lite og næringsfattig<br />
vinterfôr kan fort bli for tynne.<br />
Illustrasjonsfoto.<br />
8 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Foreslår gjerdestandard<br />
Ragnar Vikingstad mener bønder er tjent på<br />
en norm for hvordan gjerder skal monteres.<br />
Jane Brit Sande<br />
for fødselsvanskar. Rett fôring blir også<br />
her avgjerande, i følgje Elve.<br />
– Ja, og i høve til optimal fôring av<br />
drektige kjøtfe er rådet å fôra etter<br />
norm, verken meir eller mindre. Etter<br />
kalving blir det viktig med kraftigare<br />
fôring for å få kua i syklus og i brunst<br />
att.<br />
– Korleis kan ein vurdera om dyra<br />
har for dårleg hald?<br />
– Haldvurdering er særleg utfordrande<br />
på kjøtfe og krev trening.<br />
Dessutan kan du lett bli «blind» når<br />
det gjeld eigne dyr som du ser kvar<br />
dag. Ei gradvis tæring på haldet kan<br />
vera vanskeleg å oppdaga. Eg vil tilrå<br />
alle til å læra seg haldvurdering. Søk<br />
gjerne hjelp hjå rådgjevarane dine.<br />
Dei som kan dette, vil kunna gje deg<br />
grunnleggande råd om haldvurdering.<br />
Høyensilasje<br />
Har du knappe fôrressursar denne<br />
vinteren er alternativet til reduksjon<br />
av besetninga å kjøpa fôr. Bengt Egil<br />
Elve held fram at sjølv om du i eit normalår<br />
kan fôra gjennom vinteren med<br />
minimalt supplement av kraftfôr, vil<br />
eit næringsfattig grovfôr føra til at du<br />
må endra praksis denne vinteren.<br />
– Om du slit med å få tak i grovfôr<br />
lokalt, er det til dømes råd å få tak i<br />
høyensilasje frå Sverige til akseptable<br />
prisar. Elles har Felleskjøpet gode<br />
alternativ med fiberrike kraftfôrslag.<br />
Men då må du hugsa på at det uansett<br />
er viktig å ha nok grovfôr i menyen,<br />
understrekar Elve.<br />
Om det nye året så vidt er i gang,<br />
minner Elve om at våren ikkje er langt<br />
unna. Å vera tidleg ute med rådgjerder<br />
for å sikra komande beitesesong<br />
blir avgjerande.<br />
– Du må vera snar med å sjekka<br />
statusen for beita dine. Hugs at det<br />
som grønkar ute på beita om eit par<br />
tre månadar rett og slett kan syna seg<br />
å vera vassarve og anna ugras. Då må<br />
du ha ein strategi på plass for å sikra<br />
dyra dine nok fôr også til våren, understrekar<br />
han.<br />
Ragnar Vikingstad, tidligere bonde, mener<br />
han har det som kan være løsningen<br />
på hodebry og frustrasjon skapt av gjerder<br />
som ikke holder stand. De siste fire<br />
årene har HT-gjerde, hvor Vikingstad er<br />
prosjektleder, satt opp 50 mil med gjerder,<br />
primært på Haugalandet og deler av<br />
Vestlandet. Mye av dette i kupert og krevende<br />
terreng.<br />
– Det hele startet med at jeg kjøpte en<br />
gjerdemaskin. Jeg så fort behovet for en<br />
slik virksomhet, sier Vikingstad.<br />
Gjerdeentusiast<br />
Gode gjerder engasjerer Vikingstad. Derfor<br />
har han i flere måneder arbeidet med<br />
å utarbeide en norm for hvordan gjerder<br />
skal monteres.<br />
– Denne normen, eller standarden,<br />
krever ikke noe spesielt utstyr eller maskiner.<br />
En stolpe er en stolpe. Jeg mener<br />
problemet er at gjerdestolpene blir brukt<br />
feil, sier Vikingstad.<br />
Han tror og håper at arbeidet hans er<br />
nyttig for bøndene. Han viser til eksempler<br />
der utbygger har fått pålagt å sette<br />
opp gjerde for grunneier. Vikingstad mener<br />
disse gjerdene alt for ofte er av dårlig<br />
kvalitet.<br />
– Den parten som bestiller tjenesten<br />
må vite, og kreve, hvordan arbeidet skal<br />
gjøres, mener Vikingstad.<br />
– Dersom denne standarden er en del<br />
av avtalen, og gjerdene ikke holder, kan<br />
bonden ha grunnlag for erstatningskrav,<br />
sier han.<br />
Dypt nok<br />
HT-gjerde AS anbefaler at hjørnestolpen<br />
skal settes 80-90 cm ned i jorda. Skråstiver<br />
skal plasseres omtrent på midten,<br />
og styrkes med en wire som går langs<br />
bakken.<br />
– Med denne metoden må både skråstiver<br />
og gjerdestolpe flyttes på for at hele<br />
konstruksjonen skal bli skeiv. Standarden<br />
jeg jobber med handler om å bruke gjerdestolpene<br />
taktisk. Et gjerde som er satt<br />
opp skikkelig kan bli stående så lenge<br />
som 20 år, sier Vikingstad.<br />
– De aller færreste bønder har under<br />
Sterkere konstruksjon: Bildet er et<br />
demonstrasjonsgjerde hos HT-gjerde på<br />
Karmøy. Legg merke til at skråstiveren er<br />
plassert midt på hjørnestolpen. Hele<br />
konstruksjonen er styrket av en wire som<br />
går langs bakken fra hjørnestolpen og rundt<br />
kubben som skråstiveren stopper ved.<br />
fem kilometer med gjerder. Noen bønder<br />
har flere mil. Da er det viktig med gjerder<br />
som holder, sier Vikingstad.<br />
Bondelaget vil vurdere<br />
Vikingstad har allerede presentert sin<br />
idé til Norges Bondelag.<br />
– Foreløpig har vi ikke tatt stilling til om<br />
Vikingstad sitt forslag til en standard blir<br />
normen for gjerdemontering, eller om det<br />
i det hele tatt er noe som skal utarbeides.<br />
Dette er noe vi skal se nærmere på, sier<br />
Finn Erlend Ødegård, seniorrådgiver i<br />
Norges Bondelag.<br />
– Det er helt opplagt at en norm for<br />
gjerdemontering er nyttig for bøndene.<br />
Det ser vi både i erstatningssaker, og saker<br />
der utbygger har fått pålegg om å<br />
bygge gjerde for grunneier, sier Ødegård.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 9
GARDSREPORTASJE<br />
Hilde Rødset og Johan Øvrebust, og gutane<br />
Sakarias (8), Martinus (10) og Carolus (13),<br />
driv med sau og storfe på Arnegarden i<br />
Stordal kommune, Møre og Romsdal.<br />
Familien eig femti dekar dyrka jord, og<br />
disponerer totalt 250 dekar, 120 dekar<br />
kulturbeite og nesten uavgrensa fjellbeite.<br />
Hilde har full stilling som lærar ved Stordal<br />
skule. Johan sa i haust opp jobben hjå be drifta<br />
Fjordlaks for å satse fulltid som bonde.<br />
I 2014 bygde dei nytt sauefjøs med kapasitet<br />
på 250 vfs. No ønsker dei å ruste opp<br />
fellesfjøset på Langsætrane og på sikt yste<br />
av mjølk frå eigne kyr av vestlandsk fjordfe.<br />
Bergen<br />
Førde<br />
Sogndal<br />
Stordal<br />
Stavanger<br />
Valle<br />
Skien<br />
Tønsberg<br />
Arendal<br />
Kristiansand<br />
Bles liv i optimismen frå 80-talet<br />
Slitet til tidlegare generasjonar er ei arv ekteparet Hilde Rødset og Johan Øvrebust<br />
vil bere vidare, gjennom å gi nytt liv til gamle tradisjonar.<br />
Liv Kristin Sola<br />
Det er ein kald og grå dag på Øvrebust<br />
i Stordal på Sunnmøre, men i huset til<br />
Hilde Rødset og Johan Øvrebust er det<br />
varme og tende lys. Gutane har fri og har<br />
lag i sofaen der dei driv med ulike spel.<br />
Mor og far har kaffi klar på kjøkkenet.<br />
Huset er pussa opp og bygd ut fleire<br />
gonger. Den eldste delen er ei tømmerstove<br />
frå 1800-talet. Her budde Johan<br />
sine besteforeldra fram til det siste.<br />
– Huset har meir sjel enn stil, smiler<br />
Hilde.<br />
Frå optimisme til avvikling<br />
Johan mista faren tidleg. Han og Hilde<br />
overtok garden i 2002 etter Johan sine<br />
besteforeldre. Familien har satsa i ei bygd<br />
kor dei fleste andre vel det stikk motsette.<br />
Det gir somme fordelar, som tilgang<br />
til jord og beiteressursar. Ulempa er at<br />
landbruksmiljøet forsvinn, noko som fører<br />
til tap av fagleg og sosialt påfyll.<br />
Garden har støl i Langsætra sameige.<br />
Langsætrane er fellesnamnet for stølane<br />
Pusken og Kvitlane. Stølane har historisk<br />
interesse og var truleg dei største<br />
samla seterstølane som har vore i drift<br />
på Vestlandet. I dag er området utbygd<br />
med hytter og er ein populær utfartsstad,<br />
blant anna for folk frå Ålesund.<br />
På 1980-talet var bygda prega av optimisme.<br />
– Femten mjølkebønder gjekk i lag og<br />
dyrka 200 dekar på Langsætrane og bygde<br />
eit fellesfjøs med 2x8 fiskebein mjølkegrav.<br />
På det meste mjølka dei hundre<br />
kyr på stølen, minnast Johan.<br />
Fellesfjøset er ikkje lenger i bruk.<br />
Beiteområda har vore nytta til sinkyr,<br />
kastratar og sau. Optimisme er snudd til<br />
avvikling.<br />
– Mange har flytta frå bygda og leiger<br />
vekk jorda, men ingen sel eit gardsbruk<br />
som har rettar, både til skog, jakt og laksefiske,<br />
konstaterer Johan.<br />
10 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
«– For oss var aktiv drift ein del av valet<br />
med å overta. Både for vår eigen del,<br />
men ikkje minst for gutane sin del.»<br />
HILDE RØDSET<br />
Aktiv drift<br />
Garden var eit tradisjonelt vestlandsbruk<br />
med fleire produksjonar der mjølk var<br />
bærebjelken. Sauen vart historie på slutten<br />
av 70-talet. Mjølkeproduksjonen vart<br />
avvikla før Hilde og Johan overtok. Dei<br />
gamle driftsbygningane stod til nedfalls.<br />
– For oss var aktiv drift ein del av valet<br />
med å overta. Både for vår eigen del,<br />
men ikkje minst for gutane sin del, seier<br />
Hilde.<br />
Johan nikkar. Valet stod mellom sau<br />
og storfe. Med minner frå oppveksten,<br />
var Hilde ein sterk pådrivar for å satse<br />
på sau.<br />
Det heile starta med to gimrer. Den<br />
tomme plansiloen vart bygd om til sauefjøs<br />
og buskapen auka til sytti vinterfôra<br />
sau. I lamminga måtte dei ty til avlasting<br />
i ein stålhall.<br />
– Lamming i eit overfylt fjøs er ikkje<br />
eit alternativ for oss, slår Hilde fast.<br />
Bryllaup i fjøset<br />
Etter eit tiår i gamalt og tungdrive fjøs<br />
bestemde bøndene seg for å satse nytt<br />
og større.<br />
– Me brukte lang tid på å planlegge og<br />
tenke ut fleksible løysingar som kunne<br />
effektivisere kvardagen, seier Johan.<br />
Byggeprosjekt, bryllaupsplanar og<br />
lamming gjorde våren 2014 spesielt hektisk.<br />
At Johan vart sett ut av spel i tre månadar<br />
etter å ha kutta fingeren under eit<br />
keisarsnitt, kunne sett ein effektiv stoppar<br />
for framdrifta.<br />
– Takka vere familie, gode vener og<br />
naboar, gjekk det bra, skryt Hilde.<br />
Fjøset stod klart til bryllaupsdagen<br />
14. august. Med stor innsats frå kreative<br />
veninner vart sauefjøset forvandla til eit<br />
festlokale med nærare hundre gjestar til<br />
bords.<br />
Mykje eigeninnsats<br />
Kaldfjøset på 12x32 meter har kapasitet<br />
på 250 sau fordelt på fire bingar på 70 m 2 .<br />
Buskapen tel i dag 160 søyer og påsettlam.<br />
– I teorien, er grupper på tjue sauer<br />
optimalt. Vår erfaring er at større flokkar<br />
fungerer godt så lenge dei har romsleg<br />
med plass og fri tilgang til grovfôr, seier<br />
Hilde.<br />
Med lettgrinder kan dei dele av inntil<br />
førti lammingsbingar. Drikkeniplar er<br />
montert for kvar meter langs fronten,<br />
slik at alle lammingsbingane har tilgang<br />
til temperert vatn.<br />
Skissa av fjøset teikna dei sjølve. Veggene<br />
er 3,20 meter høge med ståande<br />
kledning hogd i eigen skog, skorne på<br />
sagbruket til Johan sin onkel.<br />
– Det vart mange timar med hogst og<br />
saging, kommenterer Johan.<br />
Tømrarar sette opp stenderverk og<br />
takstolar. Asfaltplater stiver av veggane,<br />
og plastplater dekker nedste del av innvendige<br />
veggar. Heile golvet er av strekkmetall<br />
på rammer av treverk frå eigen<br />
skog. Dragarar av limtre og pilarar for<br />
kvar sjette meter.<br />
Gjødsellageret har ei fordjuping i<br />
midten mot ein av portane, slik at røring<br />
og pumping av gjødsla vert gjort med<br />
traktordriven pumpe gjennom ein av dei<br />
fem portane på bygget.<br />
Enkel fôring<br />
Innreiinga har dei snekra sjølve.<br />
– Ikkje moderne, men funksjonelt,<br />
seier Johan.<br />
Bortsett frå frontane, er dei to Islandshekkane<br />
heimesnekra. Flata på<br />
5x1,5 meter rommar tre rundballar, som<br />
vert plassert med traktor frå utsida gjennom<br />
høge skyveportar. To bingar deler<br />
ein fôrhekk. Fronten kan skyvast inn mot<br />
midten av fôrbrettet slik at sauene alltid<br />
kan nå fôret. Kraftfôrtildelinga skjer individuelt<br />
frå kraftfôrautomatar.<br />
– Sauene har fri tilgang til grovfôr.<br />
Det er difor ikkje naudsynt med ein eteplass<br />
kvar, forklarer Johan.<br />
– Dyra finn sin dagsrytme og me kan<br />
bruke meir tid til å sjekke at dyra er<br />
oppegåande og friske, seier Hilde.<br />
Hjarterom: Fire store raude hjarte<br />
på veggen er minne frå bryllaupsfesten<br />
og skaper stemning i fjøset.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 11
GARDSREPORTASJE<br />
Under budsjett<br />
Kostnadsoverslaget var på 2,4 millionar,<br />
inkludert 1569 timar eigeninnsats til 300<br />
kroner timen. Ein verdi på 470.000. Innleidd<br />
tømmerarbeid kosta 180.000 kroner.<br />
Prislappen på dei to kraftfôrautomatane<br />
kom på til saman 250.000.<br />
Innovasjon Norge støtta med tjue prosent<br />
av totalkostnaden. Resten klarte dei<br />
med oppsparte midlar og driftskreditt.<br />
– Me tømte heile sparegrisen, smiler<br />
Johan.<br />
Faktisk kostnad vart rett over to millionar.<br />
Utan oppsparte midlar hadde reknestykket<br />
vore heilt annleis.<br />
Underskot på sauekjøt i 2013, samt tilskot<br />
frå Innovasjon Norge gjorde det lettare<br />
å ta avgjersla om å investere i nytt<br />
sauefjøs. Ikkje lenge etter at dei tok fjøset<br />
i bruk, kom overproduksjon av lammekjøt<br />
og slakteprisane vart noko heilt anna enn<br />
dei vart førespegla under planlegginga.<br />
Planen var å auke til 240 sau innan<br />
fem år, men no revurderer dei planane.<br />
– Med 160 sau har me god plass i lamminga<br />
og betre kontroll på smittepress<br />
og andre utfordringar som aukar med<br />
auka dyretettleik, seier Hilde.<br />
Kontroll på vekt og tilvekst<br />
Mor til Johan er til god hjelp i lamminga<br />
og ved andre arbeidsoperasjonar.<br />
– Når lamminga tek til 15. april, flytter<br />
ho inn i fjøset. Verdens beste svigermor,<br />
seier Hilde.<br />
Bøndene registrerer fødselsvekt, vårvekt<br />
og haustvekt. Vårvekta i 2017 for 300<br />
lam var i snitt 25 kilo, og dagleg tilvekst<br />
Allsidig oppvekst: For foreldra er det viktig at dei tre gutane, Martinus (10), Sakarias (8)<br />
og Carolus (13) får med seg verdiane og kunnskapen det gir å vokse opp på ein gard,<br />
med praktisk arbeid og ansvar for dyr, på godt og vondt.<br />
var 320 gram om våren. Tilvekst haust er<br />
rundt 200 gram per dag.<br />
– Vårvekt indikerer søya si mjølkeevne<br />
og seier noko om kvaliteten på vårbeitet,<br />
seier Hilde.<br />
Johan har bygd om vekta og montert<br />
på ei Led-vekt frå Lindholt data. Elektronikkboksen<br />
overfører data direkte til<br />
sauekontrollen.<br />
– Vekta kan til og med snakke. Den<br />
gir nummer og vekt på dyret, og seier frå<br />
når vekta er registrert, forklarer Johan.<br />
Sauer og lam vert sende på fjellbeite<br />
i midten av juni. Tilveksten på fjellbeite<br />
har vore svakare enn ønskjeleg dei to<br />
siste sesongane.<br />
– Truleg vert dyra gåande for lenge på<br />
svake heimebeite. Det svekker nok mjølkeevna<br />
til søya, seier Hilde.<br />
Svært få søyer går med meir enn to<br />
lam, noko som resulterer i rundt femti<br />
kopplam. Kopplamma får mjølkeerstatning,<br />
kraftfôr og silo inne til langt uti juni.<br />
– Lamma vert meir motstandsdyktige<br />
når dei er litt større før dei kjem ut, erfarer<br />
Hilde.<br />
Førti prosent av lamma vert slakta<br />
rett frå fjellbeite. Lammetalet er på 2,5<br />
levandefødde og 1,9 slakta per søye.<br />
Slakte oppgjeret viser 100 lam i klasse<br />
R+. Resten stabiliserer seg rundt R, med<br />
nokre lam i O+. Før utvidinga låg dei på<br />
topp i ROS-analysen. No er dei rundt middels,<br />
men har mål om å klatre høgare.<br />
– Målet er å nå R+ i klassesnitt, innrømmer<br />
bøndene.<br />
Lite miljø<br />
Stordal sau og geit har fem medlemmar.<br />
Miljøet er for lite til å ha ein eigen verering,<br />
så bøndene kjøper indeksverar frå<br />
andre ringar. Dei kårar også eigne verar<br />
som dei vil selje.<br />
Bein, kjøttfylde og vårvekt er viktig når<br />
dei vurderer påsettlam. Lamma må vere<br />
store slik at dei taklar to lam første året.<br />
Haldbare søyer med gode bein er viktig<br />
i avlen.<br />
– Den eldste søya er fødd i 2009 og har<br />
hatt 17 lam, fortel Johan.<br />
Tar vare på kulturlandskapet:<br />
Utan beitedyr vil området på<br />
Langsætrane gro att. Foto: Privat<br />
12 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
GARDSREPORTASJE<br />
Arven frå åttitalet<br />
For familien er Langsætrane ein moglegheit<br />
til å realisere ein ny draum. På eit<br />
seminar om gamle norske storferasar<br />
møtte dei Nils Drabløs, kjend for sin entusiasme<br />
for vestlandsk fjordfe.<br />
– På Sunnmøre hadde bøndene ein<br />
variant av fjordfe, kalla grått mørefe, fortel<br />
Johan.<br />
Møtet med Drabløs resulterte i fire<br />
fjordfe oksekalvar. Kalvane vart kastrert<br />
og sende på fjellbeite. Seinare har det<br />
blitt fleire kalvar. No har dei fem drektige<br />
kviger som skal kalve til våren. Kjøpet av<br />
desse var mest på impuls. Hilde og Johan<br />
ser på kvarandre. Dei angrar ikkje.<br />
– Fellesfjøset på setra forfell, jord og<br />
beite gror att om ikkje talet på beitedyr<br />
aukar, seier Johan.<br />
Paret har kjøpt ut dei andre eigarane<br />
og fått kontrakt om langtidsleige av fellesbeitet.<br />
Dei har gått på ystekurs i Aurland i<br />
Sogn og Fjordane, og søkt om utviklingsmidlar<br />
for å bygge om delar av fjøset til<br />
ysteri. Utan mjølkekvote må dei foredle<br />
mjølka sjølve. Går alt etter planen, starter<br />
dei prøveproduksjon sommaren 2019.<br />
Marknaden rett utanfor stølsdøra<br />
Dei opplever auka merksemd for kulturminna<br />
i fjellet, med gamle seterhus,<br />
lødde steingardar og beitemark. Tanken<br />
på å formidle seterkulturen og vidareutvikle<br />
tradisjonell foredling av råvarer er<br />
det som driv dette prosjektet.<br />
– Me satsar fordi me har lyst, ikkje<br />
Heime: Sidan 1800-talet har huset vore tilpassa nye tider og generasjonar.<br />
Det nye sauefjøset i bakgrunnen. Foto: Privat<br />
fordi me trur det er så smart økonomisk,<br />
seier Hilde.<br />
– Me får sette vår lit til storkapitalen<br />
frå Ålesund, fleiper Johan, og viser til at<br />
Langsætrane er eit populært turterreng<br />
for byfolk, spesielt på vinterstid.<br />
Ekteparet ønsker å bygge opp att satsinga<br />
som bygdefolket gjorde for førti år<br />
sidan, då optimisme dominerte landbruket<br />
i bygda.<br />
– Men dette kunne ingen av oss gjort<br />
som eit solo-løp, konstaterer Johan.<br />
Tradisjonsberarar<br />
Johan sa opp jobben og satsar no fulltid<br />
på gardsdrifta. Han tek litt skogsarbeid,<br />
presser rundball for andre, og tek nokre<br />
vakter for tidlegare arbeidsgivar.<br />
– Det merkast at ei inntekt er vekke,<br />
men bonusen er middag på bordet og<br />
at gutane er ferdig med leksene når eg<br />
kjem heim frå jobb. Hilde smiler nøgd.<br />
– To vekers ferie er ikkje aktuelt slik<br />
me har det no. Men heile familien bruker<br />
tid i lag på gardsdrifta og gutane våre får<br />
lære seg mykje meir enn mange andre<br />
på deira alder, seier Hilde.<br />
Johan nikker. – Det valet tok me då<br />
me velde å satse på garden.<br />
Framtidsdraumen: Vestlandsk fjordfe er det siste tilskotet til drifta. Familien har som mål å yste av eiga mjølk i fellesfjøset<br />
på stølen Langsætrane. Foto: Privat<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 13
FAGLEG MATPRODUKSJON, ØKONOMI OG DRIFTSLEIING<br />
Reidun Kristiansen,<br />
Tilførselsleiar kylling,<br />
Nortura<br />
Ny slaktekyllingkontroll<br />
Den nye kontrollen gjer det lettare å følgja med<br />
på utviklinga til kyllingane dag for dag.<br />
Heilt sidan 1992 har Nortura sine slaktekyllingprodusentar<br />
kunna få fram produksjonsresultata<br />
sine frå kvart kull ved<br />
å vera med i slaktekyllingkontrollen. Her<br />
kan ein mellom anna samanlikna tilvekst,<br />
avgang, kassasjon (kassert av veterinær<br />
i veterinærkontrollen) og fôrforbruk<br />
med gjennomsnittet frå tidlegare<br />
kull hos seg sjølv, og med landsgjennomsnittet.<br />
Tidlegare var det frivillig å vera<br />
med i produksjonskontrollen, men etter<br />
innføringa av dyrevelferdsprogram met<br />
1. juli 2013 vart det obligatorisk. Det ligg<br />
ei enorm mengde data i denne databasen.<br />
Ingen andre dyreslag er i nærleiken<br />
av å ha så mykje produksjonsdata. Over<br />
750 millionar kyllingar og nær 60.000<br />
kull gjev eit veldig bra bilete over utviklinga<br />
i produksjonsresultat.<br />
Auka tilvekst med mindre fôr<br />
Som ein ser av kurva, har det vore ein<br />
fantastisk reduksjon på nær éin kg i fôrforbruk<br />
per kg kylling, dei siste 25 åra.<br />
Tilveksten i gram per dag har auka med<br />
over 60 prosent. Viss me skulle ha produsert<br />
ein 1 400 grams slaktekylling med<br />
1993-effektivitet, måtte kyllingen ha vore<br />
slakta ved nær 60 dagar. I dag brukar dei<br />
32-33 dagar på å oppnå denne vekta. I<br />
1993 brukte ein rundt 3,13 kg fôr per kg<br />
slakt for å produsera ein kylling som vog<br />
900 gram. I dag går det med om lag 2,22<br />
kg fôr per kg slakt på ein 1 350 grams kylling.<br />
I ei konsesjonsbesetning på 280 000<br />
kyllingar per år, vil ein bruka 350 færre<br />
tonn kraftfôr i dag for å produsera same<br />
mengda kjøt som i 1993.<br />
Mindre svinn<br />
Opplysningane vist i kurvediagramma<br />
kan ein henta ut frå den slaktekyllingkontrollen<br />
Nortura har brukt fram til i<br />
dag. Produsenten har ført ei manuell<br />
dagliste, som vert levert til slakteriet<br />
med slaktetransporten. Ein person på<br />
kvart slakteri har plotta inn kor mange<br />
kyllingar produsenten har mottatt, kor<br />
mange som har døydd, levandevekta,<br />
vassforbruk og kor mykje fôr som har<br />
gått med. Kvar enkelt produsent har fått<br />
resultat frå sin produksjon ein til to veker<br />
etter at kyllingane var slakta.<br />
Sjølv om det har vore ein eventyrleg<br />
produksjonsframgang i denne produksjonen,<br />
har ikkje dette gått ut over/auka<br />
talet på daude og kasserte. Tvert imot,<br />
totalt har avgangen gått ned frå nær fem<br />
prosent til under 3,5 prosent. Det har<br />
Fôrforbruk/kg og gram tilvekst per dag<br />
Utvikling i slaktevekt og slaktealder<br />
14 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
FAGLEG MATPRODUKSJON, ØKONOMI OG DRIFTSLEIING<br />
Utvikling: Bonden skal sjølv leggja inn produksjonsopplysningane i den nye slaktekyllingkontrollen anten på PC, nettbrett eller telefon.<br />
vore ein liten auke i prosent kasserte.<br />
Alle kyllingane går no på fôr utan narasin,<br />
og me må seia oss nøgde med at<br />
produksjonsresultata ikkje har forverra<br />
seg vesentleg etter bortfallet av narasin.<br />
Digital registrering<br />
I den nye kontrollen som blir tatt i bruk i<br />
januar 2018, skal bonden sjølv leggja inn<br />
produksjonsopplysningane anten på PC,<br />
nettbrett eller telefon. Då vil ein kunna<br />
Prosent daude og kasserte<br />
sjå utviklinga dag for dag, samanlikna<br />
med tidlegare kull, og med landsgjennomsnittet.<br />
Viss ein ser at vekta er høgare<br />
eller lågare enn på tidlegare kull, kan<br />
ein vurdera å skifta til eit svakare eller<br />
sterkare fôr. Det er viktig at kyllingane<br />
vert så jamne som mogleg, og at dei treff<br />
slaktevekta på rundt 1 350-1 450 gram. I<br />
tillegg til lågast mogleg fôrkostnad, gjev<br />
dette den beste økonomien til bonden.<br />
Ved avvik på meir enn åtte prosent frå<br />
1 400 gram kan produsenten få ein kompensasjon,<br />
forutsett at han har kontakta<br />
slakteplanleggjar og at han har forsøkt å<br />
skifta slaktedag (meir aktivt).<br />
Betre kontroll<br />
Fordelen med den nye kontrollen er at<br />
ein har eit betre verktøy til å fylgja med<br />
på utviklinga dag for dag. Etter kvart vil<br />
data kunna verta overført rett frå datamaskinen<br />
i kyllinghuset, til kontrollen.<br />
Både temperatur, luftråme, gjennomsnittsvekt,<br />
fôr- og vassforbruk vert registrert<br />
automatisk i dei nye datamaskinane.<br />
Det einaste bonden då treng å leggja<br />
inn manuelt er kor mange kyllingar som<br />
døyr kvar dag. Dersom ein ikkje har slikt<br />
utstyr i huset, er det ingen problem å<br />
leggja inn alle opplysningane manuelt.<br />
Både slakteplanleggjar og fagrådgjevar<br />
kan gå inn og sjekka korleis utviklinga<br />
i kvart enkelt kull er. Dette vil vera<br />
eit godt og viktig verktøy for alle ledd i<br />
produksjonen.<br />
Kontakt Reidun Kristiansen for meir<br />
informasjon om den nye kontrollen.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 15
MOLDROK OM MOLD, MAT OG LANDBRUK<br />
Birger Svihus, professor ved Norges miljøog<br />
biovitenskapelige universitet, NMBU.<br />
Forsker og underviser innen ernæring<br />
hos både mennesker og husdyr. Forfatter,<br />
blant annet av boka «Spiselig».<br />
Bonden på gullstol<br />
gjennom gatene<br />
Maten er livsviktig. Helten dør uten den.<br />
Og julehøytiden har nettopp demonstrert<br />
at maten ikke bare er næring, men stor<br />
nytelse også. For mange er kanskje til og<br />
med maten den viktigste kilden til livsglede.<br />
Jeg lot for nysgjerrighetens skyld,<br />
være å spise i fem dager for noen år siden,<br />
og det var vel så mye savnet av måltidets<br />
nytelse som sult som plaget meg.<br />
For å si med Jean-Anthelme Brillat-Savarin<br />
«Smaken, slik naturen har skjenket<br />
oss den, vil være den av våre sanser<br />
som når alt kommer til alt bringer oss<br />
flest nytelser».<br />
Og hvilken fest av herlige matvarer er<br />
det ikke som møter oss i alt fra fancy delikatessebutikker<br />
for blaserte byfolk til<br />
Jokerbutikken på en avsidesliggende øy<br />
i Boknafjorden! Den franske Solkongen<br />
hadde blitt grønn av misunnelse. Prisen<br />
er heller ikke til hinder for herligheten. I<br />
dag bruker vi rundt 10 prosent av vår inntekt<br />
på mat, mens vi på 1950-tallet brukte<br />
omtrent halvparten. Fisk og vilt er kun<br />
en liten del av denne herligheten. Det er<br />
med andre ord bonden vi kan takke for at<br />
det bugner av saftige kjøttstykker og friske<br />
grønnsaker i butikken til enhver tid.<br />
Bonden har klart kunststykket med å<br />
produsere større mengder per verdensborger,<br />
og en større andel av høyverdige<br />
og smaksrike produkter som kjøtt, melk<br />
og grønnsaker, ved å være innovativ og<br />
omstillingsvillig. Dette er spesielt imponerende<br />
når vi vet at det daglig de siste<br />
60 år har blitt over 200.000 flere munner<br />
å mette. Det er lenge siden byfolk<br />
lett nedsettende kunne kalle bonden<br />
reaksjonær og bakstreversk. Ikke minst<br />
det siste hundreåret har det vært en rivende<br />
utvikling, i stor grad hjulpet frem<br />
av naturvitenskapelige og teknologiske<br />
nyvinninger. Ta smaksbomben Piccolotomat<br />
for eksempel. Planten vokser uten<br />
et gram jord, og får tilført alt den trenger<br />
gjennom rene kjemikalier i nøyaktig<br />
de riktige mengdene. Lyset fra den<br />
regntunge jærhimmelen suppleres med<br />
kunstig lys med akkurat de rette bølgelengdene.<br />
Det er kun vannet som er naturlig<br />
i denne produksjonen.<br />
«… forbrukeren<br />
blir mer og mer<br />
bakstreversk og<br />
reaksjonær, ...»<br />
Det er faktisk få næringer som kan konkurrere<br />
med landbruket i omstillingsevne.<br />
Bare siden år 2000 har produktivitetsutviklingen<br />
i landbruket vært fire ganger<br />
høyere enn i andre næringer. Årlig<br />
produktivitetsøkning har vært beregnet<br />
til mellom én og to prosent per år helt<br />
siden 50-tallet. Robotene melker snart<br />
50 prosent av kyrne, og det er ikke lenge<br />
før bonden slutter å pløye. Denne jobben<br />
vil traktoren kunne gjøre alene – med<br />
mindre genetisk forbedrede plantearter<br />
kombinert med sprøytemidler gjør at<br />
pløyingen kan kuttes helt ut, slik det gjøres<br />
på over en milliard mål kornjord i Argentina,<br />
Brasil, USA og Canada allerede.<br />
Så hvorfor blir ikke bonden dyrket og<br />
feiret, både for rikholdigheten i matvalget<br />
og fordi han er beskjeden og leverer<br />
denne maten med en lønn som selv i<br />
Norge kun er 60 prosent av en industriarbeiders?<br />
Er maten mindre sunn nå<br />
enn tidligere? Lite tyder på det. Aldri<br />
har nordmenn levd så lenge som i dag –<br />
leve alderen har faktisk helt siden 70-tallet,<br />
økt med rundt ti minutt per time. Mye<br />
av dette kan tilskrives et bedre kosthold.<br />
Folkehelseinstituttet anslår at nest etter<br />
røyking, er kostholdet den faktoren<br />
som i størst grad påvirker folkehelsa.<br />
Fedme er riktignok et bokstavelig talt<br />
økende problem. Åtti prosent av nordtrønderske<br />
menn mellom 40 og 70 år er<br />
for eksempel overvektige eller fete. Og<br />
med fedmen følger de to andre alvorlige<br />
folkesykdommene, nemlig diabetes<br />
og hjerte- og karsykdommer. Men dette<br />
problemet er ikke et resultat av at maten<br />
er dårlig, men heller i all hovedsak<br />
et resultat av at all den herlige maten er<br />
så alt for billig og alt for god. Det er ikke<br />
16 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
MOLDROK OM MOLD, MAT OG LANDBRUK<br />
Foto: Dreamstime.com<br />
bonden sin feil at folk gir seg ende over i<br />
det evigvarende festmåltidet.<br />
Aldri har heller maten vært tryggere.<br />
Kun snaut 2000 nordmenn – færre enn<br />
det antallet som blir smittet av mat de<br />
spiser i utlandet – blir diagnostisert til å<br />
ha blitt syke av maten hvert år i Norge.<br />
Og årsaken er som regel ikke at maten<br />
er dårlig, men at den har blitt infisert<br />
etter at maten har forlatt produksjonsstedet,<br />
for eksempel under håndtering i<br />
butikken.<br />
Men hva med ødeleggelse av urørt natur<br />
da? Hva med de over 200 millioner mål<br />
nydyrking som har funnet sted i Brasil, og<br />
de over 100 millionene mål regnskog som<br />
har gått tapt i Indonesia kun de siste 20-30<br />
år? Heller ikke her er det først og fremst<br />
bonden som kan klandres. Nydyrkingen<br />
er en nødvendig konsekvens av befolkningsveksten,<br />
og av det faktum at allerede<br />
eksisterende dyrkamark ødelegges, blant<br />
annet ved å legges under asfalt og betong.<br />
Riktignok driver den høyere andelen av<br />
mer ressurskrevende matvarer som animalske<br />
produkter, mange frukter og noen<br />
grønnsaker, både opp arealbehovet og<br />
bidrar til forørkning gjennom høyere klimagassutslipp.<br />
Men igjen er det ikke først<br />
og fremst bonden som kan klandres for at<br />
folk heller vil ha biff enn byggrøt, og klementiner<br />
heller enn kål.<br />
For all del, alt er ikke perfekt i moderne<br />
matproduksjon, og vi skal lære av historiske<br />
feiltrinn som DDT (som ble forbudt<br />
brukt i norsk landbruk allerede i 1970,<br />
men som fremdeles brukes til malariabekjempelse<br />
i enkelte land). Men poenget<br />
er at skandalene har vært oppsiktsvekkende<br />
få. Moderne landbruk er i det<br />
store og hele en suksesshistorie uten<br />
sidestykke, og bonden burde blitt båret<br />
på gullstol gjennom gatene.<br />
Men sånn er det dessverre ikke. I takt<br />
med at avstanden fra forbrukeren til matjorda<br />
øker, er trenden at forbrukeren blir<br />
mer og mer bakstreversk og reaksjonær,<br />
imot det moderne og vitenskapsbaserte.<br />
Godt hjulpet frem av urbane intellektuelle<br />
som aldri har åpnet en kjemibok eller<br />
stukket fingeren i jorda, drømmer de seg<br />
bakover i tid. Rollene er snudd om. Nå er<br />
det bonden som må vekke den reaksjonære<br />
og bakstreverske urbane forbrukeren<br />
fra sine dagdrømmerier.<br />
MOLDROK:<br />
drev av tørr mold<br />
grunna vind,<br />
jord arbeid – eller<br />
friskt ordskifte.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 17
Førde<br />
Sogndal<br />
GARDSREPORTASJE<br />
Bergen<br />
Hanne Sundbø (59) og Jone Hagalid (61)<br />
overtok garden Hagalid i Hjelmeland i<br />
Rogaland i 1996. Sammen har de to voksne<br />
barn, Ola og Birgit. Garden er rett under<br />
6 000 dekar, fra Jøsenfjorden opp til 750<br />
meter over havet.<br />
Bøndene har 75 vinterfôra sauer.<br />
Det er 2 400 dekar med skogbruk og<br />
60 dekar juletre på Hagalid.<br />
I 2013 starta Hanne med galleri, møte lokale<br />
og matservering.<br />
Stavanger<br />
Hjelmeland<br />
Valle<br />
Tønsberg<br />
Skien<br />
Arendal<br />
Kristiansand<br />
Gardsdrift med god tid<br />
Bøndene på Hagalid opererer i lange sykluser.<br />
Skogdriften står i sterk kontrast til det moderne, hastige samfunnet.<br />
Jofrid Åsland<br />
Veien slynger seg oppover fjellsida fra<br />
fjorden med en stigning på godt over 300<br />
meter. Til tross for det ulendte terrenget<br />
finner mange veien til Hagalid. Bondevennen<br />
har også vært her før. Den gang<br />
for å portrettere Hanne Sundbø som nylig<br />
hadde startet galleri på garden i Hjelmeland<br />
i Rogaland.<br />
– For oss er det ikke noe spesielt ved<br />
å bo her. Vi livnærer oss av garden, og<br />
trives veldig godt med å bo her, sier ekteparet.<br />
Hanne og Jone har invitert journalisten<br />
på kaffe i det gamle Sofiehuset på<br />
garden, som er restaurert og brukes til<br />
galleri og møtelokale. Her kan gjestene<br />
nyte både kunst og mat.<br />
– Det var Hanne som fant på at vi<br />
skulle ha galleri her, sier Jone.<br />
Han er født og oppvokst på Hagalid.<br />
Garden fikk strøm og vei først i 1960.<br />
Jone er 13. generasjon som driver jorda<br />
og skogene, men det var ikke selvsagt<br />
at ekteparet skulle etablere seg her, tilbake<br />
i 1990.<br />
Juletre og skogbruk<br />
Det er 60 daa juletre av typen fjelledelgran<br />
på garden. Jone ivrer for juletreproduksjon<br />
og har blant annet vært med i et<br />
prosjekt som heter «Fjordtree». Målet<br />
er at «Fjordtree» skal bli en merkevare<br />
i Europa.<br />
– Jeg mener skogen er en viktig del<br />
av klimadebatten i landbruket, og bør<br />
absolutt tas med når klimaregnskapet<br />
på hvert enkelt gardsbruk skal settes<br />
opp, sier Jone.<br />
Han refererer til en tidligere artikkel<br />
i Bondevennen om prosjektet «Klimasmart<br />
landbruk». Skogbruk er ikke tatt<br />
med i regnestykket i prosjektet Klimasmart<br />
landbruk.<br />
– Skogen bruker CO 2 i veksten, og<br />
norsk gran binder mest CO 2 . Det vil slå<br />
positivt ut på garden sitt klimaregnskap,<br />
påpeker Jone.<br />
Han undrer seg over at skogbruket<br />
ikke blir trukket mer fram i debatten<br />
om jordbrukets klimaavtrykk, og nevner<br />
gode tiltak som pilotprosjektet «Kli-<br />
18 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
«Færre og færre verdsetter lange linjer. (...)<br />
Jeg kan ikke ta en «selfi» med skogen hver dag<br />
for å vise hvor mye jeg har produsert»<br />
HANNE SUNDBØ<br />
Hogst: Her er far og sønn ute og<br />
hogger fåretrær. I bakgrunnen ser vi<br />
gardstunet. (F.v.) Ola S. Hagalid og<br />
Jone Hagalid. Foto: Hanne Sundbø<br />
maskog». Rogaland er, sammen med<br />
Nordland og Nord-Trøndelag, deltakerfylke<br />
i den nasjonale treårige pilotfasen<br />
«planting av skog på nye areal som<br />
klimatiltak». Satsinga er et resultat av<br />
Stortinget sitt klimaforlik i 2012.<br />
– Vi må gjøre noe med den delen vi<br />
kan gjøre noe med selv, slår Jone fast.<br />
Han ser på klimaendringer som et<br />
vannglass, der det er den siste dråpen<br />
som gjør at det renner over og blir krise.<br />
Skogbruket kan bidra til at den siste dråpen<br />
ikke drypper i glasset, mener bonden.<br />
– Jeg tror klimarådgiving i landbruket<br />
kan øke bonden sin status. Blir skogbruket<br />
tatt med i regnskapet vil vi bønder<br />
kunne vise at vi bidrar positivt, sier Jone.<br />
Lønn fra bestefar<br />
– Det er svært gode forhold for skogbruk<br />
her i Hjelmeland, og skogen kan bli<br />
hogstmoden på 50-70 år. Det kan de se<br />
langt etter i andre deler av landet, sier<br />
Jone.<br />
Han har fått utarbeida en egen detaljert<br />
skogbruksplan for garden, som til<br />
sammen har 2 400 daa med skog utenom<br />
juletrea. I 2016 tok de ut 3 000 kubikkmeter<br />
skog på Hagalid.<br />
– Vi er plikta til å plante inn nye trær<br />
innen det har gått to til tre år. Det skal vi<br />
gjøre, men det er langt fra alle bønder<br />
som praktiserer dette, sier bonden.<br />
Han vet at det er en stor investering å<br />
starte opp med skogbruk, men når skogen<br />
er kommet i produksjon er økonomien<br />
i balanse. Selv høster han frukter<br />
fra skogen bestefaren hans planta før<br />
krigen.<br />
Skogen rundt gården får også Hanne<br />
til å reflektere.<br />
– Tempoet i samfunnet er stadig høyere.<br />
Færre og færre verdsetter lange<br />
linjer. Skogbruk er en svært langsiktig<br />
Eldhuset: Jone Hagalid og Hanne Sundbø står i døra på eldhuset. Her stiller de ut<br />
og selger kunst i keramikk og glass.<br />
produksjon. Jeg kan ikke ta en «selfi»<br />
med skogen hver dag for å vise hvor mye<br />
jeg har produsert, sier Hanne.<br />
Flytter hus<br />
Jone og Hanne møtte hverandre på Ås,<br />
da de studerte. Han er sivilagronom og<br />
hun er landskapsarkitekt. De har bodd i<br />
Ås, Trondheim, Stavanger, i byggefelt på<br />
Hjelmeland og på Hagalid. Ekteparet vet<br />
hva det urbane livet innebærer.<br />
I dag setter Hanne pris på å forvalte<br />
kulturarven på garden, og har vist dette<br />
gjennom arbeidet med å starte egen<br />
bedrift, restaurering og ny drift i gamle<br />
hus på garden. Hanne var klar over at<br />
fem til sju år av livet hennes ville dreie<br />
seg om istandsetting og påbygg av «Sofiehuset»,<br />
og om å få i gang galleridrift<br />
og nytt liv i ubrukte hus. Sofiehuset ble<br />
flytta ved hjelp av kranbil i 2013, slik at<br />
det ble bedre plass i tunet.<br />
– Dersom jeg skal se tilbake på arbeidslivet<br />
mitt, kan jeg si at jeg i alle fall<br />
fikk stoppa forfall og flytta det huset,<br />
sier Hanne, med glimt i øyet.<br />
– Jeg vil heller ha det ettermælet,<br />
enn et om at jeg var flink til å flytte papirer<br />
på et kontor.<br />
Et valg for livet<br />
I 1991 flytta den vesle familien på tre,<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 19
GARDSREPORTASJE<br />
Sofiehuset: Her er det gamle<br />
huset som har blitt flytta og<br />
satt i stand til møtelokale,<br />
matservering og kunstutstilling.<br />
Hanne, Jone og Ola, til Hagalid, der foreldrene<br />
til Jone bodde og dreiv garden.<br />
Familien ble etter hvert utvida med enda<br />
et barn.<br />
I 1991 var det melkeproduksjon på<br />
garden, og Jone var sikker på at han<br />
skulle være melkebonde resten av sitt<br />
yrkesaktive liv. Ekteparet overtok gården<br />
i 1996.<br />
Før de overtok hadde Jone jobb i<br />
Rogaland Bondelag, fylkesmannen og<br />
kommunen og Hanne blant annet som<br />
plankonsulent i kommunen. Hanne har<br />
alltid hatt 100 prosent arbeid utenom<br />
gården inntil hun starta egen bedrift i<br />
2013.<br />
– Det kunne vært veldig lett å bare<br />
fortsatt slik, men dersom jeg skulle bo<br />
her i Hjelmeland ville jeg ikke bo i byggefelt,<br />
sier Hanne.<br />
– Det ville blitt for kjedelig, konkluderer<br />
ekteparet.<br />
Sammen har de opplevd mye og drevet<br />
næringsutvikling rett utenfor stuedøra.<br />
De har bygd løsdriftfjøs sammen<br />
med en nabo, startet galleri, restaurert<br />
hus, hatt ulike verv i lag og bedrifter, og<br />
sist, men ikke minst, har de drevet kulturlandskapet.<br />
Hanne og Jone ser ikke<br />
på seg selv som spesielle eller ekstra<br />
Sau i landskapet: De 75 sauene er viktige<br />
for å pleie landskapet på Hagalid.<br />
tøffe selv om de ikke har telefondekning<br />
i hele huset.<br />
I dag har Hanne 50 prosent jobb utenom<br />
gården i samferdselsselskapet<br />
«Fjordvegen Rute 13». Hun har oppgaver<br />
innen samferdsel- og reiseruteutvikling<br />
for hele området knytta til Rv13, og<br />
er avhengig av internett og telefon for å<br />
ha hjemmekontor. Det samme behovet<br />
gjelder for galleriet og matserveringen.<br />
«Kontorlandskapet» strekker seg derfor<br />
fra kontoret som Jone og Hanne deler<br />
via vaskerommet og helt ut i tunet. Der<br />
er det nemlig best mobildekning.<br />
Næring og idyll<br />
I dag har ekteparet 75 vinterfôra sauer i<br />
tillegg til galleri, juletrær og skog.<br />
– Ville dere gjort de samme valgene en<br />
gang til?<br />
– Samfunnet har jo endra seg drastisk<br />
på den tiden vi har vært bønder, men<br />
jeg ville valgt det samme, ja, sier Jone.<br />
– Alt har jo ikke gått slik vi hadde<br />
tenkt. Vi hadde for eksempel trodd at<br />
rammene rundt landbruket skulle være<br />
mer forutsigbare, legger Hanne til.<br />
Hun forklarer at kravet til effektivitet,<br />
driftsapparat og teknologi gjør det umulig<br />
å drive for eksempel melkeproduksjon<br />
på et bruk som Hagalid.<br />
Hun snur seg mot mannen:<br />
– Vi kunne gått mange veier, du og jeg.<br />
Vi har prøvd mange slags jobber og bodd<br />
i rekkehus, blokk og byggefelt. Det var<br />
greit, det også. Mye er hva du gjør det til.<br />
– Vi bor her for å leve av det. Dette er<br />
næring, ikke bare idyll. Men det er kort<br />
vei til gode kvaliteter i det lille som måtte<br />
være igjen av fritid. Her kan vi bare<br />
spenne på oss fjellsko og gå tur direkte<br />
fra døra, sier Hanne.<br />
Framtida på Hagalid<br />
Det er ikke avgjort om neste generasjon<br />
vil overta gården på Hagalid. Sønnen Ola<br />
er aktivt med i juletreproduksjonen og<br />
arbeider for Stangeland Maskin. Dattera<br />
Birgit har tatt master i skogbruk og<br />
arbeider i Skogfrøverket på Ås.<br />
Et samfunn preget av sentralisering,<br />
effektivisering og markedskrefter kan av<br />
og til få Jone og Hanne til å kjenne seg<br />
som en utgiftspost. Som da telefonlinja<br />
til den flittig brukte fasttelefonen datt<br />
ned, og Telenor ville fjerne hele linja.<br />
– Det er viktig at landbruket og skogbruket<br />
får dokumentert samfunnsnytten<br />
av å ha gårdsbruk også i utkantene. Alle<br />
deler av landbruket burde stå sammen<br />
og bygge allianser til andre næringer,<br />
sier Hanne.<br />
– Jeg håper noen vil overta her. I mellomtiden<br />
holder vi på med det vi har lyst<br />
til så lenge det går, konstaterer Jone, før<br />
han og Hanne går foran ut i til eldhus og<br />
sauehus for å vise fram mer av drifta på<br />
garden.<br />
20 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
Ingen snarveg til betre drift<br />
Vil du betre botnlinja må du kjenne drifta di<br />
og vere villig til å gjere endringar.<br />
Liv Kristin Sola<br />
FAGLEG FRISKARE KYR GIR GLAD BONDE<br />
Produksjonsøkonomi var tema for den<br />
andre samlinga på kurset Friskare kyr<br />
gir glad bonde. Innleiar var Olav Østerås,<br />
veterinær og spesialrådgivar i Tine, og<br />
med lang erfaring frå Helsetenesta for<br />
storfe. På kursdagen på Øksnevad i desember<br />
snakka han om dei ulike helsefaktorane<br />
sin verknad på økonomien.<br />
– Ikkje legg for mykje vekt på dei store<br />
synlege kostnadane, det er dei usynlege<br />
kostnadane som betyr mest, sa Østerås.<br />
Synlege kostnadar kan vere tap av dyr,<br />
utgifter til veterinær og medisin, nedklassing<br />
av mjølk og liknande. Dei usynlege<br />
utgiftspostane er blant anna redusert<br />
fôropptak og dårlig fôreffektivitet,<br />
høge rekrutteringskostnadar, tilfeldig<br />
avlsarbeid og lite kontroll på dyreflyt.<br />
– Dårleg planlegging og tilfeldig utrangering<br />
av dyr er kostbart. Det same<br />
er mjølk som vert kassert for å kompensere<br />
for manglande jurhelsearbeid, sa<br />
Østerås.<br />
Med utgangspunkt i kukontrollen,<br />
viste Østerås korleis ein kan sjå ein samanheng<br />
mellom høgt celletal og laktasjonskurver<br />
hjå enkeltkyr.<br />
– Å kontrollere celletalet ved å tømme<br />
ut mjølk er eit kostbart alternativ til systematisk<br />
arbeid for god jurhelse, sa han.<br />
Redusert fôropptak gir lågare avdrått<br />
og svakare økonomi. Det er mange ulike<br />
årsaker til redusert fôropptak, blant<br />
anna sjukdom.<br />
– Sjuke dyr har i tillegg dårlegare fôrutnytting<br />
og ytterlegare redusert produksjon,<br />
sa Østerås.<br />
Han åtvara samstundes mot dei alvorlege<br />
smittsame sjukdommane, som<br />
BRSV, coronavirus og digital dermatitt.<br />
– Storfebønder må ta smittevern på<br />
større alvor for å redusere risiko for alvorlege<br />
sjukdommar, sa Østerås.<br />
Kor er du - og kor skal du?<br />
– Skal du sette realistiske mål for drifta,<br />
må du vete kor du står i dag, sa Alf Hadland,<br />
økonomirådgivar i Tine.<br />
Han viste til at berre om lag førti<br />
prosent av kursdeltakarane nyttar Tine<br />
Mjølkonomi som styringsverktøy. For resten<br />
av gjengen vert det laga ei analyse<br />
første året, basert på resultat frå i fjor.<br />
– Skal du nå eit mål, kan du ikkje berre<br />
tenke det, men ville det og bruke tid på<br />
det, og ha ein plan. Vel deg få og realistiske<br />
mål og prøv å nå dei før du set deg<br />
nye, sa Hadland.<br />
Han oppmodar bønder om å nytte<br />
verktøyet Tine Mjølkonomi. Per i dag blir<br />
programmet nytta av om lag 1100 av 8200<br />
hentepunkt, 100 av 940 i region Jæren/Agder.<br />
Programmet deler drifta i fire kategoriar;<br />
mjølk, kvigeoppdrett, okseslakt og<br />
grovfôrproduksjon. Gjennom tal og grafiske<br />
framstillingar kan du sjå utviklinga i<br />
kostnader, inntekter og nøkkeltall på eige<br />
bruk, og samanlikne deg med andre.<br />
– Dei oppgåvene me trivst best med,<br />
er som oftast også der me har best resultat.<br />
Oppgåver me ikkje trivst med,<br />
skyv me framfor oss, sa Hadland.<br />
Når du kjenner drifta kan du vurdere<br />
kva for tiltak du vil prioritere for å få betre<br />
resultat. Du kan velje kortsiktige og<br />
konkrete, eller meir krevjande og omfattande<br />
mål.<br />
– Vil du gjere det verkeleg store jafset<br />
i økonomien, bør du rekne på grovfôrproduksjonen<br />
og fôringa. Variable fôrkostnadar<br />
utgjer 70 prosent av dei totale variable<br />
kostnadane i mjølkeproduksjonen.<br />
Skilnadane mellom bruk er store. Dette<br />
viser at mange kan bli betre, sa Hadland.<br />
Han rår bønder som vil fordjupe seg<br />
i grovfôrproduksjonen om å nytte seg<br />
av rådgiving og gjerne sjå til prosjektet<br />
Grovfôr 2020.<br />
Forbetring krev endring<br />
Tine ønskjer å ta ei leiande rolle for å<br />
møte behovet for auka kompetanse i<br />
mjølkeproduksjonen. Denne kursmodellen<br />
er henta frå Danmark. Torfinn<br />
Nærland, økonomi- og byggrådgivar i<br />
Tine, har kjennskap til dansk landbruk.<br />
Han erfarer at dei fleste danske bønder<br />
i større grad vert utfordra til å sette seg<br />
mål og gjere det som skal til for å nå sine<br />
mål, enn sine norske yrkesfellar.<br />
– Skal du nå eit mål må du vere villig<br />
til å gjere endringar. Om du held fram<br />
som i dag, skjer det lite på botnlinja, sa<br />
Nærland, som leia ei av gruppene etter<br />
førelesinga.<br />
Han oppmodar bøndene til å utfordre<br />
seg sjølv, stille kritiske spørsmål til måten<br />
ein driv på, og lære av andre.<br />
– Ingenting kjem av seg sjølv. Men dei<br />
som tek utfordringa og gjer ein innsats,<br />
vil sjå forbetringar, sa Nærland.<br />
Kurset Friskare kyr gir glad bonde<br />
er eit pilotprosjekt i Tine-regi, der<br />
målsettinga er at deltakerane gjennom<br />
auka kunnskap skal betre driftsresultatet<br />
på sitt bruk. Gjennom tolv samlingar og<br />
gruppearbeid, skal bøndene innom fôring,<br />
produksjonsøkonomi, kusignal, kalving,<br />
driftsleiing, kalv, kvigeoppdrett, grovfôrproduksjon,<br />
reproduksjon, jurhelse og<br />
klauvhelse. Ny kunnskap skal vise att på<br />
botnlinja. Illustrasjonsfoto.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 21
Ny næring i erter<br />
AM Nutrition er FKRA sin nokså ukjente internasjonale suksesshistorie.<br />
Målet er produksjon av ingredienser til både dyrefôr og menneskemat<br />
basert på norskdyrkede erter.<br />
Jofrid Åsland<br />
AM Nutrition er Felleskjøpet Rogaland<br />
Agder (FKRA) sitt heleide datterselskap.<br />
Selskapet ble etablert for ti år siden, og<br />
etter en trang fødsel, ser framtiden nå<br />
lovende ut.<br />
– Vår fabrikk i Stavanger var den første<br />
i verden som startet med tørrfraksjonering<br />
av erter i stort volum, forteller<br />
Janne Årsvoll, leder for salg og marked.<br />
Tørrfraksjonering er en metode for å<br />
skille stivelse, protein og fiber i ertene<br />
fra hverandre uten bruk av vann og kjemikalier.<br />
Store fabrikker i Europa, USA<br />
og Kina bruker den oprinnelige metoden<br />
med vann og kjemikalier i produksjo-<br />
Kjøtt og erter. Her er et av de nye produktene. En hamburger der 30 prosent av kjøttet er byttet ut med erteprotein. Foto: May-Linda Schjølberg<br />
22 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
Nye veier: (F.v.) Laura Gill Martens<br />
i AM Nutrition og Janne Årsvoll<br />
viser fram nye erteprodukter<br />
til menneskemat.<br />
Foto: May-Linda Schjølberg<br />
nen av erteprodukter. Tørrfraksjonering<br />
skreller ertene for å skille fiberen fra ertene<br />
og luft blir brukt for å skille store<br />
stivelsemolekyler fra mindre proteinmolekyler.<br />
Molekylene i proteinet og stivelsen<br />
blir ikke endret ved denne metoden,<br />
slik de gjør det ved bruk av kjemikalier.<br />
– Tørrfraksjonering gjør at produksjonsprosessen<br />
er mer miljøvennlig enn<br />
produksjonen ved hjelp av kjemikalier. Vi<br />
bruker mindre elektrisitet og forurenser<br />
ikke vann gjennom produksjonen, understreker<br />
Årsvoll.<br />
Økende behov for protein<br />
Erter er i vinden. FNs Generalforsamling<br />
erklærte 2016 som det internasjonale<br />
året for belgfrukter. Årsvoll viser til<br />
at dyrking av belgvekster er bærekraftig<br />
og har positiv effekt på jordsmonnet.<br />
Denne typen planter tilfører nitrogen til<br />
jorda og kan dermed minske behovet for<br />
kunstgjødsel. Belgfrukter er med andre<br />
ord svært nyttige når stadig flere munner<br />
skal mettes, på stadig skrinnere<br />
matjord.<br />
– Verden har et økende behov for<br />
protein for å mette en voksende befolkning.<br />
Vi kommer også til å tilby kjøtterstatningsprodukter<br />
basert på erter, sier<br />
Årsvoll.<br />
Mest til kjæledyr<br />
Da AM Nutrition startet for 10 år siden<br />
var planen å produsere proteiner til fiskefôr,<br />
men planen feilet da råvareprisene<br />
økte dramatisk. Det var ikke mulig å få<br />
lønnsomhet i produksjon av fiskefôr. Slik<br />
begynte jakten på alternative markeder<br />
for salg av protein. Kjæledyrmarkedet<br />
var i vekst og hadde behov for protein.<br />
– I dag selger vi alt av protein ut av<br />
Norge, for det meste til kjæledyrindustrien,<br />
sier Årsvoll.<br />
– I 2014 begynte vi å jobbe hardt for å<br />
starte med produksjon av menneskemat,<br />
og nå i 2018 er vi klare, sier hun.<br />
Forskning for norske erter<br />
Selv om butikken går så det suser, er det<br />
ikke bare kroner og øre som teller. AM<br />
Jubileum: AM Nutritions tiårsjubileum ble nylig feira i kantina hos FKRA med lunsj<br />
basert på kjøtterstatning. (F. v.) Janne L. Årsvoll sammen med kantinepersonell:<br />
Sindija Kalnina, Tone Merete Strand, Vibeke Salvesen, og Laura Gil Martens.<br />
Foto: May-Linda Schjølberg<br />
Nutrition bidrar også til å fremme forskning<br />
på ertebasert protein.<br />
Laura Gil Martens har ansvar for forskning<br />
og utvikling innen ernæring i bedriften.<br />
Hun har jobbet tett på utviklingen<br />
av produkter til menneskemat sammen<br />
med Nofima, forskningsinstitusjonen<br />
Iris, Stavanger Universitetssjukehus og<br />
regionale og internasjonale forskningsinstitusjoner.<br />
Prosjektet heter FoodProFuture og er<br />
finansiert av Norges Forskningsråd med<br />
39 millioner kroner over fire år.<br />
– Vi har behov for gule erter til vår<br />
produksjon, og håper vi kan jobbe med<br />
erter fra Norge i framtiden, sier Årsvoll.<br />
I dag blir ertene til prosjektet importert<br />
med båt fra Nord-Europa til FKRA-anlegget<br />
i Stavanger. AM Nutrition nyter blant<br />
annet godt av samarbeidet med morselskapet<br />
sitt havneanlegg på Hillevåg.<br />
Populært med kjøtterstatning<br />
– Vi fikk fantastisk tilbakemelding på<br />
våre produkter under et internasjonalt<br />
matforum i Frankfurt i slutten av 2017,<br />
sier Gil Martens.<br />
Etterspørselen etter kjøtterstatningsprodukter<br />
har vært enorm, noe<br />
Gil Martens tror er resultat av en samfunnstrend.<br />
Hun ser ikke på produktene deres<br />
som en konkurrent til kjøtt, men som et<br />
bidrag til mer protein til verden. I et av<br />
produktene til AM Nutrition, en hamburger,<br />
er 30 prosent av kjøttet byttet ut med<br />
erteprotein, uten at smaken endres. I<br />
tillegg produserer AM Nutrition kjøtterstatning<br />
som kan minne om kyllingbiter,<br />
både i smak og utseende.<br />
Endring av kurs<br />
Ola Bekken, nylig avgått administrerende<br />
direktør i Felleskjøpet RA, har fulgt<br />
datterselskapets utvikling fra den vanskelige<br />
starten. Nå gleder han seg over<br />
pilene som peker oppover.<br />
– Nå i 2018 er 11.500 tonn erteprotein<br />
forhåndsolgt til USA, sier han fornøyd.<br />
– Er kjøtterstatning en konkurrent til<br />
bonden som produserer kjøtt?<br />
– Planteprotein er uhyre spennende.<br />
Alle må tenke globalt selv om de produserer<br />
lokalt. Kloden vil ha mangel på<br />
mat. Det vil være umulig at hele verdens<br />
befolkning skal ha den menyen vi har i<br />
dag, sier Bekken.<br />
Han mener det er viktig at FKRA bidrar<br />
med alternative proteinkilder til<br />
matfatet gjennom AM Nutrition.<br />
– Jeg håper diskusjonen i framtiden<br />
vil handle om hva som er klok anvendelse<br />
av ressursene, sier han.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 23
Bonden med<br />
«brændende trang for at skrive»<br />
Hvem var Osmund Anbjørnsen Lærdal, grunnleggeren av Bondevennen?<br />
Åge Lærdal<br />
Jan Børretzen<br />
Osmund Anbjørnsen (O.A.) Lærdal ble<br />
født på gården Lærdal i Sandeid i 1872.<br />
Selv om han fra 1900 bodde i Stavanger<br />
i nærmere 40 år og var redaktør, bondelagssekretær,<br />
felleskjøpssjef, kjøpmann,<br />
grosserer, bankleder og Frøyfor-gründer,<br />
drev han også gården på Sandeid til<br />
1929. Han flyttet tilbake og bodde fast på<br />
Granheim, Sandeidsjøen de siste tre-fire<br />
årene til sin død i november 1940.<br />
Som et kall<br />
O.A. var enebarn og skoleflink, men avsluttet<br />
utdanningen med toårig landbruksskole<br />
på Tveit i 1892. Han planla å<br />
overta gården, men hadde mange ulike<br />
interesser og ville noe mer. Helt fra konfirmasjonen<br />
av hadde han, ifølge Bondevennens<br />
jubileumsskrift i 1923, «havt en<br />
brændende trang for at skrive».<br />
Han skrev «bygdenytt» og særlig avholdsartikler<br />
i flere lokal- og riksaviser,<br />
Norsk Landmannsblad og Landbrugstidende.<br />
Etter Tveit skrev han mest om<br />
landbruk. Selv forteller han i Bondevennen<br />
i 1923 at: «efterhvert modnedes<br />
tanken om selv at utgi et landbrugsblad.<br />
Forholdene var ikke særlig tillokkende.<br />
Men jeg følte det snart som et kald som<br />
maatte følges, en oppgave jeg hadde aa<br />
ta opp. Men det var adskillig tvil at overvinde.<br />
Ikke tvil på opgavens store betydning,<br />
men tvil paa mig selv».<br />
Lyktes fra starten<br />
Første nummer av Bondevennen kom ut<br />
på Sandeid 15. januar 1898 med artikler<br />
om husflid, husholdning, sunnhetslære<br />
og barneoppdragelse. I tillegg var det<br />
fagstoff om husdyrhold, hagebruk og<br />
fjærkrestell. En del ristet på hodet og<br />
kalte bladet «verken fugl eller fisk». Likevel<br />
- O. A.s plan var å sikre flest mulig<br />
lesere fra starten og det lyktes han med.<br />
I 1900 kunne han utvide fra to til fire utgaver<br />
i måneden, uten å øke prisen.<br />
Eget trykkeri<br />
Samme året, 1900, flyttet O.A. med kona<br />
Sigrid og to barn fra Sandeid til Stavanger.<br />
For å sikre seg økonomisk, etablerte<br />
han samtidig et agentur i landbruksartikler<br />
og «et fæstekontor – for tjeneste<br />
og andre arbeidssøgende», ifølge en<br />
annonse i Stavanger Aftenblad. Med en<br />
svoger fra Vikedal startet han også en papirhandel<br />
i Østervåg, Solheim og Lærdal.<br />
Inntil 1903 benyttet han Waisenhusets<br />
trykkeri, men etablerte så sitt eget og<br />
fikk året etter med seg Boktrykker Gjøstein<br />
som kompanjong. Det skulle vise<br />
seg å være et avgjørende trekk for Bondevennens<br />
videre eksistens.<br />
Stavanger Amts Landhusholdningsselskap,<br />
antok bladet som medlemsblad<br />
etterfulgt av Amtene Nordre og Søndre<br />
Bergenhus. Med økende annonseinntekter<br />
i tillegg, var Bondevennens drift fra<br />
nå, med over 4000 abonnenter, langt på<br />
vei sikret.<br />
Nei til Nationen<br />
I Stavanger kom O.A. snart i forgrunnen<br />
blant landbrukets menn. Han ble også<br />
tilbudt stillingen som redaktør av «Landmannsposten»<br />
(Nationen), men var da<br />
så bundet til fylket og landbruket her at<br />
han takket nei. I 1904 overtok han sekretærstillingen<br />
i Stavanger Amts Landhusholdningselskap.<br />
Da selskapet året etter<br />
besluttet å etablere eget «Felleskjøp»,<br />
uavhengig av resten av Vestlandet, fikk<br />
O.A. i oppdrag å organisere denne forretningen.<br />
Han var landbrukssekretær i ni år og<br />
organiserte blant annet den store Stavangerutstillingen<br />
i 1912. At han også<br />
Mange jern i ilden: Bondevennens<br />
grunnlegger Osmund Anbjørnsen Lærdal.<br />
24 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
100 tonn mjølk<br />
– Stadig fleire kyr når denne milepælen i livstids -<br />
produksjon, seier Tore Joa, avlsrådgivar i Tine.<br />
Liv Kristin Sola<br />
ble den første disponenten i Rogaland<br />
Fælles kjøp, forklarer hvorfor han ikke<br />
kunne rekke over alt. O. A. solgte Bondevennen<br />
og trykkeriet til sin kompanjong<br />
Gjøstein, og overlot redaktørjobben til<br />
Omund Norheim.<br />
Ledet det beste Felleskjøpet<br />
Ved O.A. sin 50-årsdag 28.oktober i 1922,<br />
kan vi fra Aftenbladets arkiv lese følgende:<br />
«Hr.Lærdal overtog ledelsen da Rogaland<br />
Fælleskjøp i 1905 overgik til selvstendig<br />
forretning. Det første aaret var<br />
omsetningen ca 90.000 kroner og det var<br />
ingen kapital, men i løpet av 15 aar arbeidet<br />
han det jevnt og sikkert fremover, saa<br />
det ved hans fratrædelse som disponent<br />
hadde en aarlig omsetning paa ca seks<br />
millioner og en opabeidet kapital på nær<br />
1 million, og dertil var det ledet slik at det<br />
ikke opstod tap ved store prisfald efter<br />
krigsaarene. Rogaland Fælleskjøb ble<br />
ved hans fratrædelse betegned som det<br />
best lædede Fælleskjøb i landet».<br />
Gründer hele livet<br />
Under første verdenskrig var O.A. også<br />
leder for fylkets proviantering og av oljerådet.<br />
Disse oppgavene var pålagt ham<br />
av fylkesmannen. At O. A. personlig ble<br />
knyttet til upopulære rasjoneringer var<br />
sterkt belastende personlig og nok medvirkende<br />
til at han i 1919 sa opp sin stilling<br />
som disponent «efter uenighed om<br />
veien videre». Han startet så opp med<br />
egen frøhandel og i 1924 introduserte<br />
han Frøy-fôret. I 1930 opprettet han forsøksgården<br />
Frøystad på Gausel sammen<br />
med sønnen Arnbjørn.<br />
Undertegnende barnebarn vil sammen<br />
med resten av O. A sine direkte etterkommere,<br />
i dag mer enn 120 personer,<br />
gratulere Bondevennen hjerteligst<br />
med 120-årsjubileet. Våre ønsker er som<br />
Stavanger Aftenblad uttrykte det 27. oktober<br />
i 1927: «at Bondevennen fortsatt i<br />
mange år skal være en kjærkommen ven<br />
og spre fagkunnskap og andre oplysninger<br />
ut i de tusen hjem baade her i fylket<br />
og videre utover landet».<br />
Prisdryss: Diplom og blom til Varhaug DA ved Sverre Varhaug og Håkon Varhaug<br />
for ku nummer 628 og til Jonas Hadland og Joakim Hadland for kua Karina.<br />
Tradisjonen tru var det stinn brakke då<br />
Geno inviterte til julemøte på Genoloftet<br />
på Særheim i Klepp i Rogaland. Peparkaker,<br />
twist og kaffi, graut og saft er<br />
ein høgt akta tradisjon.<br />
Høgdepunktet denne kvelden var<br />
utdeling av diplom til bønder som har<br />
avla fram kyr som har passert hundre<br />
tonn mjølk i livstidsproduksjon. Det var<br />
Tore Joa frå Tine som presenterte kyrne<br />
og eigarane.<br />
Ku nummer 628 er fødd 5. mars 2003<br />
hjå Varhaug DA. Far er 5226 Eklo og<br />
morfar er 4502 J Husveg. Kua har kalva<br />
heile tretten gonger, og fått fire oksekalvar<br />
og ni kvigekalvar. Fram til niande<br />
kalven framskynda ho kalvingstidpunktet<br />
med to månadar. Dei siste åra har<br />
intervallet auka noko. Per 2. januar<br />
2018 har ho mjølka 100.654 kilo mjølk,<br />
eit snitt på 8.171 kilo per laktasjon, med<br />
4,2 i feitt og 3,2 i protein. Middel i buskapen<br />
er rundt 9.000 kilo mjølk.<br />
Kua Karina er fødd 2. juli 2006 hjå Jonas<br />
Hadland på Salte. Far er 5603 Lien.<br />
Morfar er 5277 Ulsaker. I august 2017<br />
passerte ho den magiske grensa på 100<br />
tonn mjølk. Gjennomsnittleg avdrått er<br />
imponerande 11.263 kilo mjølk. Laktasjonskurva<br />
er jamn utan store toppar.<br />
Karina har hatt ni kalvingar med eit<br />
kalvingsintervall på 11,7 månadar. Stormjølkaren<br />
har fem levande døtrer som<br />
alle viser lovande takter. Eigaren kan<br />
i tillegg gle seg over ti dotterdøtrer og<br />
fem oldedøtrer etter Karina.<br />
Små og sjølvopptekne<br />
– Kyrne som syt meir for seg sjølv enn<br />
andre og ikkje skapar meirarbeid for<br />
røktaren, er eit fellesteikn for kyr som<br />
lever lenge, seier Tore Joa.<br />
– Dei søker ikkje kontakt med folk,<br />
men tek seg til rette og unnskylder seg<br />
ikkje for noko eller nokon, seier Joa.<br />
Avlsrådgivaren sitt inntrykk er at kyr<br />
som lever lenge og produserer godt,<br />
er litt under middels store dyr. Det er<br />
heilt avgjerande at dei har gode bein og<br />
haldbare jur.<br />
– Me ser at fleire kyr når denne milepælen<br />
i stadig yngre alder, seier Joa.<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 25
Annonsestørrelser og prisar<br />
1/1 side (210 x 297 mm. evt. 3 mm utfallende) kr 17 120<br />
½ side (b 186 x h 132 x / b 91 x h 268 mm) kr 9 820<br />
¼ side (b 91 x h 132 / b 138,5 x h 86 / b 43,5 x h 268 mm) kr 5 345<br />
Millimeterpris kr kr 18,00<br />
Som ein sår<br />
… skal ein hausta. Samanhengen mellom<br />
innsats data: og utkome finn me att i ei eller slår fast at «tanken var sådd». her. Den som held på med sådskifte,<br />
«sår tvil» om ei sak, «sår hat og ufred» såd; såtid; grøde’ osb.) høyrer òg heime<br />
Tekniske<br />
Format: rad andre ordtak òg, til dømes «som Størsteparten av så-orda våre A4 har (297x210 likevel<br />
med den handfaste såinga å gje-<br />
Ordet tynnesæde viser til ein åker som<br />
driv vekselbruk millimeter) med ulike voksterslag.<br />
ein reier, slik ligg ein» og «den som<br />
Tal spalter: 4<br />
sparer hendene, får òg spara tennene».<br />
Men her er det såinga me skal som dekkjer både nynorsk og målføra, 4 millimeter han. Og så har me godbiten sådkjømd:<br />
ra. Særleg Norsk Ordbok (1966–2016), er så stor at du kan så ei tynne korn på<br />
Spalteavstand:<br />
samla oss om. Finst det grenser for bognar av slike ord. Der ser me òg korleis<br />
nemningsbruken ymsar frå stad til vel i denne ordflokken finn me døme<br />
Det er eit anna ord for spirekraft. Jam-<br />
Spaltebreidde:<br />
43,5 millimeter<br />
kva me kan så?<br />
Annonsemateriell:<br />
Me kan i alle fall bruka så (norrønt stad. Dirrande luft over åkrane i PDF-format våronna<br />
vert mellom anna kalla såbiver, så-<br />
vokster for kristendomen, har tidlegare<br />
på biletleg 300 dpi bruk. Det som er ei spire til<br />
sá) både om det me set i jorda, og om<br />
det jordstykket me set noko i. Til dømes<br />
kan me så korn, gulrøter og po-<br />
og såglimt. Kjeraldet ein ber korn i når Martyrblod var visstnok eit særskilt<br />
bivn, såbragl, sådirr, sågidder, sågidn vore kalla kyrkjesæde eller kyrkjesåd.<br />
Rabattar:<br />
Opplag:<br />
For annonsar som vert innrykt minst 3 gonger 10 % 6.400 (10.000 ved spesialnummer) pr. 01.01.18.<br />
teter, og me kan så åkeren, nybrotet ein sår, har namn som såask, såkorg, godt kyrkjesåd. Men det same gjeld her<br />
For annonsar som vert innrykt minst 5 gonger 15 %<br />
og enga. Dersom me drys eller spreier sålaup, såbutt og såskjeppe. Såmaskinene<br />
har vore i aksjon lenge allereie, sår, men ikkje kva me får.» Naturen har<br />
som ved annan sånad: «Me veit kva me<br />
Kontakt:<br />
noko på ein måte som liknar såing, kan<br />
Plassering i tekst + 30%<br />
Grete Botnan (annonseansvarleg)<br />
me òg gripa til så: «Dei sådde (på) jord og i dag er det vel helst mindre jordstykke<br />
som vert tilsådde for hand. kan så, men ikkje setja akset på.»<br />
evner som me sjølve vantar. «Mannen<br />
eller Ann Woldmo på<br />
eller oske på snøen.» «Klednaden var<br />
Alle prisar er oppgitt eks. mva.<br />
direkteline 51 88 72 61<br />
oversådd med sylvknappar.» I endå vidare<br />
meining brukar me så om å gjera Orda såd (‘frø o.l. som<br />
Men så råder ikkje grunnen åleine.<br />
Sentralbord: 51 88 70 00<br />
Bilag/innstikk:<br />
E-post:<br />
skal såast;<br />
post@bondevennen.no<br />
såing; Kristin Fridtun, språkvitar og forfattar<br />
Kontakt<br />
opptak<br />
oss<br />
til<br />
for<br />
eller<br />
nærare<br />
byrja<br />
informasjon<br />
noko, som når me såtid’ osb.), sæd og sæde<br />
www.bondevennen.no<br />
(‘frø til å så, E-post: kristin.fridtun@gmail.com<br />
Utgjevingsplan Bondevennen 2018<br />
Bondevennen nr 1 12. januar Bondevennen nr 21 10. august<br />
Bondevennen nr 2 19. januar Bondevennen nr 22 17. august<br />
Bondevennen nr 3 26. januar Bondevennen nr 23 24. august<br />
Bondevennen nr 4 2. februar Bondevennen nr 24 31. august<br />
Bondevennen nr 5 9. februar Bondevennen nr 25 7. september<br />
Bondevennen nr 6 16. februar Bondevennen nr 26 14. september<br />
Bondevennen nr 7 23. februar Bondevennen nr 27 21. september<br />
Bondevennen nr 8 2. mars Bondevennen nr 28 28. september<br />
Bondevennen nr 9 9. mars Bondevennen nr 29 5. oktober<br />
Bondevennen nr 10 16. mars Bondevennen nr 30 12. oktober<br />
Bondevennen nr 11 * 28. mars Bondevennen nr 31 19. oktober<br />
Bondevennen nr 12 13. april Bondevennen nr 32 26. oktober<br />
Bondevennen nr 13 20. april Bondevennen nr 33 2. november<br />
Bondevennen nr 14 27. april Bondevennen nr 34 9. november<br />
Bondevennen nr 15 4. mai Bondevennen nr 35 16. november<br />
Bondevennen nr 16 18. mai Bondevennen nr 36 23. november<br />
Bondevennen nr 17 1. juni Bondevennen nr 37 30. november<br />
Bondevennen nr 18 8. juni Bondevennen nr 38 7. desember<br />
Bondevennen nr 19 15. juni Bondevennen nr 39 14. desember<br />
Bondevennen nr 20 29. juni Bondevennen nr 40 21. desember<br />
Blad med mørkare bakgrunn er spesialnummer med eit større opplag.<br />
Frist for innlevering av materiell er torsdag veka før utgjevning.<br />
* Bladet kjem ut onsdag, annonsefrist er mandag veka før utgjevning.<br />
26 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
ROGALAND<br />
Plantevernkurs i Dalane<br />
Undervisning med lærar.<br />
Fornying av autorisasjonsbevis<br />
* kveldskurs: måndag 26. februar og torsdag<br />
1. mars kl. 18.30.<br />
1. gangskurs<br />
* torsdag 22. februar, tysdag 27. februar,<br />
torsdag 1. mars<br />
(alle kveldar kl. 18.30) og laurdag 3. mars<br />
kl. 09.00-14.30.<br />
Kursstad: Landbrukssenteret på Helleland.<br />
Påmelding snarast og innan 9. febr. til NLR<br />
Rogaland, tlf. 970 14 117, el.<br />
birgitt.harstad@nlr.no<br />
Arr.: NLR Rogaland<br />
Kva meiner du er viktig i<br />
årets jordbruksoppgjer?<br />
Få studiehefte og les og gjer deg opp ei<br />
meining sjølv, eller samla naboar og/eller<br />
vener. Bondekafeen uttalen vert spikra på,<br />
vert i midten av februar. Meir info i neste<br />
Bjerkreimsnytt.<br />
Lyst på hefte? Send mld til 412 13 619,<br />
eller på facebookgruppa for medlemmer i<br />
Bjerkreim Bondelag.<br />
Styret<br />
Bondekafé Forsand<br />
Tysdag 23. jan. kl. 19.30 er det bondekafé<br />
på Forsand kommunehus.<br />
Tema: Førebuing til våronn og komande<br />
vekstsesong.<br />
Ragnvald Gramstad frå Norsk Landbruksrådgiving<br />
blir med.<br />
Johanne og Svein Kjetil orienterer om nytt<br />
og nyttig frå landbrukskontoret.<br />
Kveldsmat.<br />
Velkommen!<br />
Arr.: Forsand Bondelag, Strand<br />
og Forsand Småbrukarlag, Forsand Sau<br />
og Geit, Landbrukskontoret i Forsand<br />
Kurs i autorisasjon for kjøp<br />
og bruk av plantevernmiddel<br />
Bryne og Hjelmeland<br />
Teori, både fornying og bevis for første<br />
gong, 2 alternative dagar: 30.01. (Hjelmeland)<br />
og 21.02. (Bryne).<br />
Praksisdag, berre bevis første gong,<br />
2 alternative dagar: 08.02. (Hjelmeland) og<br />
27.02. (Bryne).<br />
Påmelding til Norsk Landbruksrådgiving<br />
Rogaland på web: rogaland.nlr.no, e-post:<br />
rogaland@nlr.no eller tlf.: 51 78 91 80.<br />
Arr.: Norsk Landbruksrådgiving Rogaland<br />
Årsmøte Time Sau og Geit<br />
blir 31/1 kl.19.30 på Undheim Samfunnshus.<br />
Program:<br />
Årsmøtesaker<br />
Per Magne Sinnes tæge oss med ein tur i<br />
Drona<br />
Loddsalg og servering<br />
Saker til årsmøtet bør vera styret i hende<br />
seinast 15/1.<br />
Styret<br />
ROGALAND<br />
Autorisasjonskurs<br />
for bruk av kjemiske<br />
plantevernmiddel<br />
Sand, Ølen og Haugesund – kombinert<br />
grunnkurs / fornying<br />
Garaneset, Sand; 18., 22. og 23. jan. kl. 18-22<br />
Ølen gjestegård; 25., 29. og 30. jan kl. 18-22<br />
Felleskjøpsbygget, Haugesund; 31.jan. og<br />
6.feb. kl. 09.30-15.30<br />
Påmelding og info: annlaug.fludal@nlr.no<br />
tlf. 948 45 427<br />
Arr.: Norsk Landbruksrådgiving Rogaland<br />
Landbruket i Rogaland under<br />
endra klima<br />
- utfordringer og muligheter<br />
Torsdag 18. januar arrangeres Særheimdagen<br />
2018 på Øksnevad videregående<br />
skole.<br />
Program:<br />
– Klimavennlig og effektiv husdyrproduksjon<br />
v/Odd Magne Harstad<br />
– Tiltak for å redusere klimagassutslipp v/<br />
Kim Viggo Weiby<br />
– Klimaverktøy på gardsnivå v/Anders<br />
Aune<br />
– Grasarter tilpassa våtere vær v/ Liv Østrem<br />
– Verre vêr og tøffere krav - korleis mekanisere<br />
då? v/Jogeir Magnar Agjeld<br />
Påmelding på rogaland.nlr.no<br />
Arr.: Rogaland Landbrukspark<br />
Fagsamlingar grovfôr<br />
Tema blir innan tiltak i eng og beite<br />
våren 2018.<br />
Møt der det passar best:<br />
23.01. Kl. 19.30-21.30 Kommunehuset,<br />
Forsand. Med BL i Forsand.<br />
25.01. Kl. 10.00-12.00 Agromiljø, Judaberg.<br />
Med BL i Finnøy.<br />
01.02. Kl. 19.30-21.30 Gilja Bo- og aktivitetssenter.<br />
Med BL i Gjesdal.<br />
05.02. Kl. 12.00-14.00 Hognestad Idrettslag.<br />
Med BL i Time og Nærbø.<br />
06.02. Kl. 13.00-15.00 Kuloftet hjå Trond<br />
Vistnes. Med BL i Randaberg, Stavanger,<br />
Rennesøy.<br />
08.03. Kl. 19.00-21.00 Grendahuset,<br />
Ombo. Med BL på Ombo.<br />
Velkommen!<br />
Arr.: NLR Rogaland og lokale bondelag<br />
FAGLAG OG MØTE<br />
Spalta “Faglag og møte” har lang<br />
tradisjon som marknadsplass for<br />
ulike møte og arrangement elles<br />
innan landbruksmiljøet på Sør-<br />
Vestlandet.<br />
“Alle” les difor “Faglag og møte”!<br />
Lag og organisasjonar utan andre<br />
nemnande inntekter enn<br />
medlemskontingent annonserer<br />
gratis, - andre rimeleg, - f.t.<br />
kr 290- inntil 30 mm spaltehøgd,<br />
kr 490,- inntil 50 mm og kr 800,-<br />
inntil 100 mm. Større annonsar<br />
vert prisa etter avtale!<br />
ANNONSER EFFEKTIVT!<br />
ANNONSER I BONDEVENNEN!<br />
Kontakt Grete/Ann, tlf. 51 88 72 61<br />
AGDER<br />
Eierskiftekurs i landbruket<br />
Kristiansand - Dyreparken Hotell: fredag<br />
kveld 2. februar og lørdag 3. februar 2018<br />
– påmeldingsfrist 16. januar 2018.<br />
Kurset tar for seg formelle, økonomiske og<br />
mellommenneskelige sider ved eierskifte.<br />
Vi oppfordrer begge generasjoner om å<br />
delta, møt gjerne flere fra samme gård.<br />
Pris: 1500,- pr. person eller 2500,- pr familie/gård.<br />
Påmelding/info: Tlf. 37 00 51 90 /linda@<br />
okorad.no / www.okorad.no<br />
Arr.: Økonomisk Rådgivning AS<br />
HORDALAND<br />
Fagsamling om sau i utmark<br />
Hordaland Sau og Geit og Fylkesmannen<br />
i Hordaland inviterar til dialogmøte og<br />
fagsamling 26.-27. jan. 18, Scandic Flesland<br />
Airport.<br />
Sjå: www.nsg.no/hordaland for program<br />
Påmelding snarast til: fmhokdb@fylkesmannen.no<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 27
FRÅ BONDE TIL BONDE<br />
HØY/HALM<br />
Strøhalm<br />
pakket i firkantbunter.<br />
Tlf. 957 44 584 / 991 08 360<br />
HUSDYR<br />
Border Collie, 5<br />
hannvalper til salgs<br />
Født 11/12-17. Far Raffe<br />
No.55516/10, mor Frøya<br />
No.31194/15. Begge foreldre er<br />
HD.frie. A.CEA/CH normal.<br />
Valpene leveres chippet og<br />
vaksinert m/helseattest og<br />
stamtavle. Lev.klare uke 6.<br />
Kurt Kristensen, tlf. 951 11 637,<br />
epost gjeterhund@gmail.com<br />
Border Collie<br />
2 stk. hannkvelpar, leveringsklare.<br />
Hebnes, tlf. 481 32 581<br />
MASKINAR/UTSTYR kjøp<br />
Eldre traktor<br />
ønskes kjøpt maks 20.000 kr, f.eks.<br />
MF135 – Gråtass – Ford.<br />
Tlf. 977 71 020<br />
Ønsker å kjøpe traktorer<br />
for videresalg<br />
Hovedsakelig eksport<br />
Ta kontakt for rask og enkel handel<br />
Sivertsen landbruk<br />
Tlf. 982 67 745<br />
DIVERSE<br />
Spøneballar<br />
til salgs<br />
Otto Topdal, tlf. 99 16 21 11<br />
ARBEID UTFØRES<br />
Saueklipper ledig for<br />
oppdrag i Rogaland/Agder<br />
Nils Ørjan Hamre Mob. 911 03 612<br />
VI KAN<br />
LANDBRUK!<br />
Våre sertifiserte<br />
elektrikere utfører<br />
elkontroll og termografering<br />
i landbruket.<br />
Vi er DSB og<br />
FG-godkjent.<br />
www.ave.no - Tlf. 09543<br />
Jærvegen 67, Nærbø<br />
Samarbeidsadvokat for<br />
Norges Bondelag siden 1985<br />
Stavanger Haugesund<br />
e-post: kontoret@vierdal.no / tlf.: 906 54 444<br />
www.vierdal.no<br />
SKOGDAG I FK SANDNES<br />
TORSDAG 18. JANUAR<br />
EKSTRAÅPENT KL 8-20<br />
• Maarten Hammersmark<br />
fra Stihl kommer<br />
• Servering av lapper og kaffe<br />
• Gode tilbud på motorsager<br />
og verneutstyr<br />
• Visning av Pilkemaster<br />
vedmaskin<br />
GRATIS FILEKURS!<br />
Klokken 10, 13, 16 og 18<br />
NYHET!<br />
SAGKJEDE-SLIPER<br />
MOTOR 85W 230V/50HZ<br />
STANDARD<br />
STIHL-KJEDE<br />
12/13/14<br />
119,-<br />
690,-<br />
Visning av Avant<br />
kompaktlaster E5<br />
(batteri-modell)<br />
INNBYTTETILBUD:<br />
SPAR<br />
3250,-<br />
FK SANDNES<br />
Tlf. 47 80 11 80<br />
Tilbudene gjelder 18. januar,<br />
så langt beholdningen rekker.<br />
Prøvekjør<br />
John Deere<br />
traktor og Avant<br />
kompaktlaster<br />
John Deere 5R<br />
Få 2250,- for din gamle motorsag<br />
UANSETT STAND OG MERKE<br />
ved kjøp av VM-sagen MS 261.<br />
Flott bag, verdi kr 1000,- får du<br />
også med på kjøpet!<br />
fkra.no/fkbutikken<br />
28 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
Vi utfører alt innen<br />
bolig- og landbruksbygg<br />
Nybygg - påbygg - rehabilitering<br />
VI FORHANDLER ALT AV BYGGEVARER:<br />
- Stålsperr - Limtre, stål og tre-åser<br />
- Sandwichelementer - Eternittplater<br />
- Plastmoplater - PVC vindu og dører.<br />
Ta kontakt for pris.<br />
Ta kontakt på telefon 991 57 987<br />
oskar@vigrestadbygg.no<br />
Betongspalter<br />
til storfe og gris<br />
Rimelige priser<br />
Karmøy Sveis & Landbruk<br />
Tlf. 52 81 80 60<br />
www.kslagri.no<br />
Tiger meisel til<br />
gravemaskin<br />
Alle størrelser. Stort lager.<br />
TRELAST<br />
eikelsag@online.no<br />
Tlf. 48 15 45 05/99 44 79 03<br />
99 15 52 33<br />
I tillegg til alle typer<br />
betongsaging tilbys:<br />
• KJERNEBORING<br />
• MEISLING<br />
• ALT I RIVING<br />
Vi utfører rilling av<br />
spaltegulv/oppsamlings<br />
areal i fjøs, med<br />
gode erfaringer.<br />
Kivi-Pekka<br />
steinhentar<br />
Felleskjøpet er nå forhandlar av Kivi-Pekka steinhentar.<br />
Dette feirer me med forsesongprisar ut januar!<br />
Kivi-Pekka steinhentar er eit kvalitetsprodukt laga for tøffe forhold.<br />
4, 5 eller 6 meter arbeidsbreidde.<br />
Kan plukka opp til 50 cm stor stein.<br />
Kraftuttak driven -> Lågt kraftbehov og enkelt vedlikehald.<br />
Intro<br />
kampanje<br />
ut januar<br />
BONDEVENNEN Nr. 1 - 12. januar 2018 29
For oppsett av gjerde<br />
ring og få tilbud:<br />
Veshovda Drift AS<br />
/v Rolf Gravdal tlf 97 19 60 45<br />
Gunnar Høien AS<br />
Tlf. 900 79 400<br />
borge.meland@gmail.com<br />
Mob.: 911 74 250<br />
Hytter, innredning og utstyr for fôring<br />
og stell av kalver. Tel. 908 26 618<br />
www.godkalven.no<br />
Meisling og utrensk av fjos for ombygging.<br />
Rilling av gulv og spaltegulv.<br />
Egil Håland 4360 Varhaug 51 43 04 94 / 41 69 96 17<br />
www.Toppaland.com<br />
Nesvik Landbruksbygg as<br />
Leverandør av komplette landbruksbygg<br />
• Betongarbeid<br />
• Påbygg<br />
• Nybygg<br />
• Betongelement<br />
• Rehab av fjøs<br />
• Betongsaging<br />
• Kjerneboring<br />
• Meisling<br />
• Stålsperr<br />
• PVC dører-vindu<br />
Stian Nesvik, 957 60 445 / E-post: stian@nesvik-lb.no<br />
Sigmund Nesvik, 904 08 978/ E-post: sigmund.nesvik@gmail.com<br />
Brannvarslingsanlegg<br />
Vi leverer, monterer og tar service på FG-godkjent<br />
brannvarslingsanlegg til landbruk. Vi tar årlig kontroll<br />
av pulverapparater og brannslanger.<br />
Ta kontakt for befaring.<br />
Stian Stokka – Serviceingeniør brann<br />
tlf 453 98 866 – post@stokka-brannteknikk.no<br />
BIOKALK 75<br />
til vedlikehaldskalking,<br />
den geniale måten å kalke på<br />
Ved tilføring av Biokalk 75 i gjødsla nå vil ein ved<br />
utkjøring ha ei tynnare og meir homogen blautgjødsel.<br />
Det er Sele Kalk A/S som er forhandlar og distributør<br />
av dette produktet frå Hustadmarmor AS.<br />
Biokalk inneheld 73 % tørrstoff og ca. 54 % CaO.<br />
Pris pr. kg CaO er lik anna kalk på marknaden.<br />
Kalking og gjødsling gjer ein med dette i same<br />
operasjon, men det er avgjerande med god omrøring<br />
ved levering, og jamn spreiing for å få eit vellukka<br />
resultat.<br />
Salg og transport<br />
Sele Kalk AS<br />
(tidligere Gjødseltransport AS)<br />
Torstein: 959 71 737<br />
KAMPANJE<br />
- 5%<br />
I DESEMBER<br />
OG JANUAR<br />
Regnskapsfirmaet på Jæren<br />
- har nå åpnet kontor på Varhaug<br />
Tjenesteleveranse;<br />
Landbruksregnskap<br />
Regnskap for andre selskaper<br />
Ligningspapirer<br />
Lønn<br />
Fakturering<br />
Konsulenttjenester<br />
Besøksadresse:<br />
Varhaug - Møllevegen 4, 4360 Varhaug<br />
(2. etasje hos Felleskjøpet)<br />
Bryne - Myrvegen 2, 4344 Bryne<br />
Sandnes - Welhavensveien 19, 4319 Sandnes<br />
Postadresse: Postboks 210, 4349 Bryne<br />
Tlf.: 905 79 580 Epost: post@jarok.no<br />
www.jarok.no<br />
30 Nr. 1 - 12. januar 2018 BONDEVENNEN
For innmelding av slaktedyr og<br />
livdyr, spørsmål om inntransport,<br />
avregning, livdyrkjøp og andre<br />
henvendelser til Nortura,<br />
bruk følgende telefonnummer:<br />
Innmeldingsfrist på telefon for levering påfølgende uke er tirsdag kl. 16.00.<br />
Medlemssenter Forus: 800 33 315<br />
Medlemssenter Sandeid: 800 33 455<br />
Medlemssenter Førde: 800 30 360<br />
Henvendelses som gjelder fjørfe,<br />
kontakt Nortura Hå, 03 070<br />
Har du bestilt øremerker?<br />
Nortura fortsetter å gi pristillegg for sau og lam<br />
med elektroniske øremerke. Ordningen er som<br />
før, kr 12 per dyr, avregnet på slakteoppgjøret.<br />
Bestiller du innen 20. januar får du 20 % rabatt<br />
på elektroniske merker. Merketilbudet fikk du<br />
på e-post eller i posten i november.<br />
Alle småfeslaktelinjene i Nortura er avhengig av<br />
elektronisk øremerking for at registreringen skal gå<br />
raskt og med minst mulig risiko for feil. Vi har derfor<br />
hatt krav om elektronisk øremerking siden 2010.<br />
Nortura gir et pristillegg på kr 12,- per dyr som vil<br />
bli avregnet på slakteoppgjøret i forbindelse med<br />
slakting av dyr som blir levert med elektroniske øremerke.<br />
Slik oppnår du rabatt<br />
For å oppnå medlemsrabatt på øremerker, bestiller du<br />
innen frist på www.osid.no eller returnerer bestillingsskjemaet<br />
i tilbudsbrevet du fikk fra OS ID® og Nortura<br />
i november. Du får mer rabatt jo tidligere du bestiller:<br />
Ny datomerking på Prior egg<br />
Prior egg merkes nå med «Best før, men ikke<br />
dårlig etter».<br />
– Mens vi på andre matvarer kan bestemme holdbarhetsdatoen<br />
selv, er egget pålagt strenge EUregler.<br />
Årsaken til den korte holdbarheten er at mange<br />
land i EU sliter med salmonella i eggene sine. Dette<br />
problemet har vi heldigvis ikke i Norge, og dermed<br />
Nasjonal dugnad skal hindre spredning av smittsom hoste og diaré<br />
Besetninger som får smittsom hoste (BRSV)<br />
eller smittsom diaré – såkalt vinterdysenteri<br />
(BCoV) kan påføre enkelt produsenter økonomiske<br />
tap på opptil 300.000 kroner. Det årlige<br />
tapet for norsk storfeproduksjon er beregnet<br />
til ca. 150 millioner!<br />
Dette er bakgrunnen for at en samlet storfenæring<br />
høsten 2016 startet en nasjonal dugnad for å redusere<br />
utbredelsen av smittsom hoste og diaré. Målene<br />
Retningslinjer livdyromsetning<br />
og smittsomme klauvsjukdommer storfe<br />
I lokale områder opplever næringen større utbredelser<br />
av Digital Dermatitt og Klauvspalteflegmone.<br />
For å unngå videre smitte, og samtidig<br />
å ivareta en kontrollert livdyrtrafikk, har<br />
representanter fra flere organisasjoner, i samarbeid<br />
med Mattilsynet i Rogaland utarbeidet<br />
felles anbefalinger.<br />
Det anbefales rutinemessig klauvskjæring av sertifisert<br />
klauvskjærer minst en-to ganger i året, etter behov,<br />
av alle kyr og kviger over 12 mnd samt avlsokser<br />
for å kunne oppdage digital dermatitt og klauvspalteflegmone<br />
så tidlig som mulig, og sette inn tiltak.<br />
Ved innkjøp av dyr bør disse oppstalles i egne bygg<br />
• 20 % rabatt ved bestilling senest 20. januar 2018<br />
• 13 % rabatt ved bestilling senest 1. mars 2018<br />
Merkene mottar du i god tid før lamming. Husk å påføre<br />
forventa start på lamming når du bestiller, produksjon<br />
og utsending styres i stor grad etter disse opplysningene.<br />
Fram til 30. juni får du samme rabatt ved tilleggsbestilling<br />
av øremerker som ved hovedbestilling.<br />
Har du ikke fått tilsendt tilbudet, ta kontakt med<br />
ditt medlemssenter eller OS ID®.<br />
blir den korte holdbarhetsdatoen misvisende her i<br />
landet, forteller informasjonssjef Åse Kringlebotn.<br />
– I Nortura har vi lenge jobbet med hvordan merking<br />
og emballasje kan bidra til å redusere matsvinn.<br />
På alle våre Gilde og Prior-produkter som det er helsemessig<br />
forsvarlig å bytte merking til «Best før», har<br />
vi gjort det.<br />
skal nås ved hjelp av et effektivt kontrollprogram,<br />
organisert under Helsetjenesten for storfe, med veterinær<br />
Harald Holm som prosjektleder.<br />
Mange produsenter er usikre på hvordan man<br />
skal håndtere BRSV og BCoV.<br />
Gå inn på medlemsweben på medlem.nortura.<br />
no/storfe/brsv-og-bcov så finnes det informasjon<br />
om prøveuttak og kontrollprogrammet, og ikke<br />
minst hvordan vi kan hindre- eller redusere risikoen<br />
for spredning av smitten.<br />
de første 3-4 ukene. Smittesluse og lasterampe skal<br />
benyttes systematisk i alle besetninger og i samsvar<br />
med anbefalingene.<br />
Helsestatus for livdyr/avlsdyr er delt inn i 3 kategorier;<br />
Høyrisiko besetninger (RØDE), Risikobesetninger<br />
(GULE), Lavrisiko besetninger (GRØNNE). Det<br />
er satt anbefalinger for å redusere smitterisiko i hver<br />
kategori. Anbefalingene finner du i sin helhet på<br />
Siste nytt under medlem.nortura.no/storfe.<br />
Som smittesjef er kjøper selv ansvarlig for hvilke<br />
dyr som tas inn i besetningen. Kjøper er ansvarlig for<br />
å kreve informasjon om kjøperbesetnings helsestatus<br />
og selger skal gjøre kjøper kjent med smittestatus<br />
i besetningen.<br />
Sikre god merking<br />
av slaktegris<br />
Det er viktig at du som svineprodusent klubbemerker<br />
alle grisene før levering til slakt. Å få oppgjør<br />
for riktig gris er en forutsetning, samtidig<br />
er det et krav at alt kjøtt skal spores. For mange<br />
griser er feilmerket eller helt uten merke.<br />
Å ha gode rutiner for klubbemerking i fjøset er vesentlig<br />
for å sikre riktig oppgjør. Det er og vesentlig<br />
for å sikre at alt kjøtt kan spores på en forskriftsmessig<br />
og kvalitetsmessig måte.<br />
Følg de rådene som er satt opp, for som svineprodusent<br />
er det du som har størst mulighet til å bidra til<br />
reduksjon av andelen dårlig merka griser:<br />
• Bruk alltid rein klubbe.<br />
• Talla må være skarpe og spisse, skift ut ødelagte<br />
tall.<br />
• Hele tallkombinasjonen dyppes i sverte for hvert<br />
slag, nok sverte er viktig.<br />
• Merk grisene på den flateste delen av skinka, på<br />
begge sider.<br />
• Sjekk at du har fått merket alle grisene.<br />
• Merk alle grisene i bingen 2 uker før de<br />
første grisene skal leveres. Merking kan gi<br />
bloduttredelser i kjøttet som forringer kvaliteten<br />
om du merker for tett opptil levering.<br />
Status egen merking<br />
For å følge din egen status på merking er antall dårlig<br />
merka gris satt inn på avregningsbrevet. Dårlig<br />
merka gris betyr merkenummer der ett eller flere<br />
av talla ikke kan identifiseres. Det trekkes kr. 50,- per<br />
umerka gris som spores til din leveranse.<br />
Kadaverhenting<br />
Innmelding kadaver.norskprotein.no<br />
(Kundeservice Norsk Protein 941 35 475)<br />
Nødslakt<br />
Telemark og Aust-Agder 416 18 622<br />
Sør Rogaland/Vest-Agder +<br />
Dalane utan Bjerkreim 478 73 179<br />
Sør-Rogaland (Eigersund/Forus) 480 11 600<br />
Nord-Rogaland (dagtid) 480 99 248<br />
Nord-Rogaland (kveld/helg) +<br />
Bergen og Hardanger 977 52 537<br />
Resten av Hordaland 482 88 105<br />
Sogn og Fjordane - Sogn 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane - Nordfjord sør<br />
for Nordfjorden inkl. Stryn sentrum<br />
til Oppstryn + Sunnfjord 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane – Nordfjord 977 75 210/<br />
nord for Nordfjorden og Sunnmøre (908 94 650)<br />
Romsdal og Nordmøre 975 75 137<br />
Medlemsbutikker<br />
Førde 57 83 47 49 / 948 38 141<br />
Forus 52 87 78 24<br />
Egersund 51 46 41 68<br />
Sandeid 52 76 42 18<br />
Voss 476 75 411<br />
Bergen 482 61 442<br />
Sogndal 468 84 540<br />
Redaktør for Nortura-sidene: Svein Bjarne Sommernes - svein-bjarne.sommernes@nortura.no
Returadresse:<br />
Bondevennen<br />
PB 208, sentrum<br />
4001 Stavanger<br />
FORMAT Trivsel<br />
Tilskuddsfôr mot<br />
stress<br />
Foto: May-Linda Schjølberg<br />
FORMAT Trivsel til aktive slaktegris<br />
FORMAT Trivsel er et nytt tilskuddsfôr mot stress hos aktive slaktegris. Blandingen har 12 mm pellets<br />
proppfull av fiberråvarer og viktige mineraler. En munnfull som både metter magen og beriker dagen.<br />
Tilskuddsfôr med 12 mm pellets til slaktegris<br />
• Gis som supplement til kraftfôret<br />
• Stimulerer naturlig utforskertrang<br />
• Roesnitter skaper god metthetsfølelse<br />
Husk alltid!<br />
• Strø i bingen<br />
• Areal pr dyr<br />
• Rotemateriale<br />
• Komponenter som motvirker stress<br />
• Blir levert i storsekk 800 kg og småsekk 25 kg<br />
Ta kontakt med en av våre konsulenter på svin for gode råd og veiledning.<br />
fkra.no - ordretelefon 994 30 640