Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Årgang 121 • Nr. 34 • 9. november 2018<br />
120 år<br />
2 018<br />
1898<br />
Kler opp<br />
gardskvinnene
Nesvik Landbruksbygg as<br />
Leverandør av komplette landbruksbygg<br />
• Betongarbeid<br />
• Påbygg<br />
• Nybygg<br />
• Betongelement<br />
• Rehab av fjøs<br />
• Betongsaging<br />
• Kjerneboring<br />
• Meisling<br />
• Stålsperr<br />
• PVC dører-vindu<br />
KOMPLETT LEVERANDØR<br />
TIL LANDBRUKET<br />
Landbruksbygg - Byggevarer - Bolig<br />
Ta kontakt for et godt tilbud!<br />
Stian Nesvik, 957 60 445 / E-post: stian@nesvik-lb.no<br />
Sigmund Nesvik, 904 08 978/ E-post: sigmund.nesvik@gmail.com<br />
Vesthagen 2, 4344 Bryne Tlf.: 51 48 84 00<br />
post@js-service.no * www.js-service.no<br />
Landbruksforsikring<br />
+ Landkreditt = sant<br />
Vi er stolte av å kunne informere om at Landbruksforsikring<br />
har blitt en del av Landkredittkonsernet, og bytter navn til<br />
Landkreditt Forsikring. Dermed kan vi tilby gode bank-,<br />
fond- og forsikringstjenester på ett sted.<br />
Ønsker du å vite mer om vi kan tilby deg? Snakk med oss.<br />
Du finner oss på Rogaland Landbrukspark på Klepp.<br />
Ta kontakt med oss:<br />
BANK OG FOND<br />
Peder Skåre<br />
Tlf: 911 01 528<br />
FORSIKRING<br />
Aksel Fiskaa<br />
Tlf: 969 07 727<br />
Les mer på Landkreditt.no<br />
TINE Rådgivning i ser etter en<br />
Avlsrådgiver<br />
Hordaland/Rogaland/Sogn og Fjordane<br />
Søknadsfrist: 13.11.18<br />
tine.no/jobb<br />
Ønsker du å bli en del av Norges ledende kompetansemiljø innen landbruk? Liker du<br />
å dele din kunnskap og ekspertise?<br />
TINE Rådgivning har en ledig 100% stilling innen fagområdet avl. Det vil være et<br />
særlig fokus på din evne til å skape nytteverdi for kundene, samarbeide på tvers av<br />
fagområdene og ytelse av konsulenttimer. Er dette en stilling for deg, kan du lese<br />
mer på våres karrieresider på tine.no/jobb.
Augo opp for grøn profitt<br />
LEIAR LANDBRUK, POLITIKK OG SAMFUNN<br />
Bothild Å. Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
Debatten rundt kjøt kontra vegetarkost<br />
går høglytt i haust. Dei som lukker øyrene<br />
og vonar at grønt-trenden skal blåsa<br />
over, blir truleg skuffa: Det går ikkje over.<br />
Animalia-rapporten «Kjøttets tilstand<br />
2018» viser at kjøtforbruket vårt går ned,<br />
for første gong sidan 2010. Veganarar<br />
og kjøtfrie alternativ har kome for å bli.<br />
Butikkane satsar på det. Tida er inne for<br />
norske bønder og næringsmiddelindustrien<br />
til å sjå det grøne marknadspotensialet.<br />
Klimaforsking og auka forbrukarmedvit<br />
om helse og dyrevelferd, særleg blant dei<br />
unge, underbyggjer påstanden om grøntbølgja<br />
som ei vedvarande endring. Det tyder<br />
sjølvsagt ikkje at me skal slutta å eta<br />
kjøt og å drikka mjølk. Samstundes bør<br />
landbruket vera varsam med å framstilla<br />
norsk matproduksjon som einstydande<br />
med kjøtproduksjon. Tendensen er der,<br />
særleg i klima kontra ku-debatten.<br />
Jau, landet vårt er skapt for beitedyr<br />
som gir oss kjøt, mjølk, gjødsel, ull og<br />
ope landskap. Men med god agronomi,<br />
teknologi og avanserte veksthus, er potensialet<br />
for å auka produksjonen av tradisjonelle,<br />
så vel som nye matvekstar,<br />
også stort. At me i dag et under halvparten<br />
av den tilrådde mengda frukt og<br />
grønt, stadfestar handlingsrommet.<br />
Dette potensialet må produsentar, forskarar,<br />
politikarar og matindustrien erkjenne,<br />
utvikle, og profittera på. 43 prosent<br />
av grønsakene og potetene, og 96<br />
prosent av frukta og bæra me et, blir i<br />
dag importert. I tillegg kjem store mengder<br />
soya som blir både vegetarburgarar<br />
og kraftfôr. Det skulle vera mogleg å erstatta<br />
mykje av dette med eigne avlingar.<br />
Vonleg vil forsøk som dei NIBIO alt driv<br />
på søtpotet og proteinrike belgvekstar,<br />
bære frukter. Ein avgjerande føresetnad<br />
for at norske produsentar skal lukkast<br />
er sjølvsagt at forbrukarane er villege til<br />
å betala for varene deira.<br />
Dette handlar ikkje om å vera for eller<br />
mot kjøt. Det handlar om å tilpassa seg<br />
og førebu seg på ei større endring som<br />
alt er i gang, og som må koma, anten me<br />
vil eller ei. Framand som det enn kan<br />
høyrast ut: om ikkje lenge kan 3D-printarar<br />
som trykker ut biff av muskel- og<br />
feittcellene til levande dyr bli eit vanleg<br />
syn i norske kjøkken. Klimaendringane,<br />
marknaden og forbrukarane driv forandringa<br />
fram. Landbruket må førebu seg<br />
på omveltingane, levera – og tena på dei.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 3
REDAKTØR<br />
Bothild Åslaugsdotter Nordsletten<br />
bothild@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 60 / 990 01 012<br />
REDAKSJONEN<br />
Sjur Håland (red. leiar)<br />
sjur@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 73 44 / 982 09 381<br />
Liv Kristin Sola<br />
livkristin@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 64 / 941 78 096<br />
Jane Brit Sande<br />
janebrit@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 63 / 976 01 972<br />
GRAFISK<br />
Thea Hjertuslot<br />
thea@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 65<br />
ANNONSAR<br />
Grete Botnan<br />
grete@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 61<br />
ABONNEMENT<br />
Ann Solfrid Woldmo<br />
ann@bondevennen.no<br />
Telefon: 51 88 72 61<br />
ABONNEMENTSPRIS 2018<br />
kr 1100,-<br />
Myrskattar<br />
Godt skjulte og syrlege er dei, myras raudnande små skattar.<br />
Med støvlar fulle av iskaldt myrvatn plukka redaksjonens sankeglade bladfyk desse<br />
tranebæra, også kalla myrbær, på Jæren 4. november. Bæra er fulle av vitaminar,<br />
frisk smak, og - farge som peiker fram mot jul.<br />
Ilan Sharoni: Teikningar<br />
Ålgård Offset AS: Trykk<br />
BLI FAST ABONNENT<br />
AV BONDEVENNEN!<br />
UTGJEVAR<br />
Bondevennen SA<br />
Sandvikveien 21, Hillevåg<br />
Postboks 208 sentrum,<br />
4001 Stavanger<br />
Telefon:<br />
51 88 70 00 (sentralbord)<br />
51 88 72 61 (9.00-15.30)<br />
E-post:<br />
post@bondevennen.no<br />
Internettadresse:<br />
www.bondevennen.no<br />
Bankgiro:<br />
3201.05.11916<br />
EIGARAR:<br />
Felleskjøpet Rogaland Agder<br />
Nortura SA<br />
Tine SA<br />
FRÅ ARKIVET<br />
For 50 år sidan<br />
Livdyrsenteret på Forus<br />
På bakgrunn av at kuauksjonane har<br />
vore emnet som utløyste dei lidenskapelege<br />
diskusjonar i dei seinare åra, kan<br />
vi godt tenkja oss at det også finst folk<br />
som ser med ein viss skepsis på at Rogaland<br />
Fellessalg nå har opna det mest<br />
moderne livdyrsenter i landet vårt. Er<br />
det nødvendig, vil ein kanskje spørja. Har<br />
ikkje den kunstige sædoverføringa gitt<br />
grunnlag for at alle kan skaffa seg førsteklasses<br />
livdyr? Spørsmålet kan nok<br />
vera rettkome i enkelte tilfelle, men ikkje<br />
i denne samanhengen.<br />
Frå BV 45 - 1968<br />
For 100 år sidan<br />
Fôringen i vinter<br />
Det kan ofte være en maalestok for en<br />
mands dygtighet, hvordan han forstaar at<br />
nyttiggjøre sig den øieblikkelige situation.<br />
Det kommer kanskje mest tilsyne i forretningslivet,<br />
men i vor tid er den bondes<br />
gjerning ogsaa temmelig avhængig av alle<br />
mulige slags forretninger. Jordbruket er i<br />
sig selv en forretning, hvor det omsættes<br />
store verdier. Der kjøpes og sælges. Der<br />
kjøpes raavarer som forædles og sælges<br />
igjen. Eller der dyrkes raavarer paa gaarden,<br />
og disse raavarer forædles og omsættes.<br />
En bondes økonomi vil paavirkes<br />
sterkt av hvordan en saadan omsætning<br />
foregaar, om den gjør raavarerne mere<br />
værdifulde og nyttige eller ikke.<br />
Frå BV 45 - 1918<br />
4 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
HØYR!<br />
Årgang 121 • Nr. 34 • 9. november 2018<br />
120 år<br />
2 018<br />
1898<br />
«Det er ikkje heilt<br />
tydeleg for bøndene<br />
kva økonomisk<br />
gevinst dei kan<br />
ha av presisjonslandbruk.»<br />
Teknojungelen utfordrar<br />
– Terskelen for å ta i bruk ny teknologi er såpass høg at<br />
mange treng støtte for å få utbytte av den, seier Jogeir<br />
Magnar Agjeld i NLR.<br />
Kler opp<br />
gardskvinnene<br />
Framside: Med eigen arbeidsklekolleksjon<br />
ynskjer Kristin Lemme å gjera<br />
kvinner på garden meir stolte av yrket<br />
sitt. Foto: Anne Rivenes<br />
DENNE VEKA I BONDEVENNEN<br />
Jane Brit Sande<br />
Teknologiutviklinga i landbruket går<br />
raskt. Døme på dette fekk me sjå under<br />
LandTek-konferansen førre veke. Denne<br />
helga står Agroteknikk 2018 for tur.<br />
– Eg har vanskeleg for å peike ut ny<br />
teknologi som ikkje er knytt til presisjonslandbruk<br />
på eit eller anna plan. Vêr<br />
og klima vil tvinga fram at ny teknologi<br />
vil bli tatt i bruk, seier Jogeir Magnar<br />
Agjeld.<br />
Han er rådgivar på maskinteknikk<br />
i NLR, og dommar i nyheitsjuryen på<br />
Agroteknikk 2018.<br />
– Dronar, robotar og «big data». Er bonden<br />
klar for denne teknologien?<br />
– Både ja og nei. Teknologien er klar<br />
for norsk landbruk, men eg har inntrykk<br />
av at mange bønder ikkje er klar for teknologien.<br />
Dei som er mest interessert i<br />
teknologi er langt framme, men for resten<br />
er det ein høg terskel for å tre inn i<br />
teknologijungelen, seier Agjeld.<br />
– Eg trur det handlar om modningstid.<br />
Det er ikkje heilt tydeleg for bøndene kva<br />
økonomisk gevinst dei kan ha av presisjonslandbruk.<br />
Teknologien i dag er veldig<br />
kompleks. Det er mange forskjellige<br />
system, og for mange bønder er det vanskeleg<br />
å orientere seg, seier Agjeld.<br />
Også rådgivarar har brukt tid på å<br />
orientera seg i alt det nye som kjem av<br />
teknologi.<br />
– Me har ikkje vore klar til å peike ut<br />
for bønder kva som vil fungera best av<br />
alternativ A eller B. Me har nok ikkje tatt<br />
tak i det tidleg nok, innrømmer Agjeld.<br />
– Me har jobba for å auke og å spisse<br />
kunnskapen vår, og det vil me halde fram<br />
med. Bønder skal få hjelp til å velje det<br />
som passar best på deira gard, lovar han.<br />
Agjeld er overtydd om at det i løpet<br />
av kort tid vil skje store endringar, og at<br />
landbruket vil halde fram med å ta i bruk<br />
teknologiane som blir tilgjengelege.<br />
– Det er heilt riktig at det skjer, og det<br />
vil gi ein gevinst. Men fortsatt er det ikkje<br />
tydeleg kva som er den økonomiske<br />
gevinsten, seier han.<br />
Agjeld trur at det er grovfôrprodusentane<br />
som har mest å hente på ny teknologi.<br />
– Desse bøndene bør følgje med på<br />
utstyr som har tilstrekkeleg kapasitet,<br />
samstundes som det reduserer jordpakking.<br />
Her er det mykje å vinne. Det er eit<br />
paradoks at dei aller største maskinane<br />
som me etter kvart ser i marknaden, er<br />
så tunge at dei ikkje er lovlege på vegane,<br />
seier han.<br />
Teknologi aleine er ikkje nok.<br />
– Det er mykje bra utstyr for presisjonslandbruk<br />
på veg ut i marknaden, og<br />
moglegheitene er formidable. Men til sjuande<br />
og sist handlar presisjonslandbruk<br />
om å drive betre agronomi. Teknologien<br />
er berre eit hjelpemiddel, slår Agjeld fast.<br />
REPORTASJAR<br />
Med heiabeite rett utføre fjøsdøra..........................10<br />
Vil gjera kvinner meir stolte<br />
av yrket sitt..................................................................................................22<br />
AKTUELT<br />
Meir gras neste år........................................................................... 6<br />
Politikarane må ta tilbake makta............................. 8<br />
Frustrasjon i tomatmiljøet..................................................14<br />
Fanaosten suveren i VM..........................................................18<br />
Historisk stort lager.....................................................................24<br />
FAGLEG<br />
Fagsamling om drenering på Fræna..................16<br />
DESSUTAN<br />
Handlingsrom for importvern........................................26<br />
Faglag og møte.....................................................................................29<br />
VEKAS SITAT<br />
«...me har alt å<br />
vinna på å visa at<br />
me produserer<br />
kjøt basert på<br />
gras.»<br />
RAGNVALD GRAMSTAD<br />
SIDE 6<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 5
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Meir gras neste år<br />
Dei siste rundballane på Jæren var så vidt pressa,<br />
før bøndene byrja å planlegga neste sesong. Meir gras<br />
og høgare kvalitet, er målet også for neste år.<br />
Sjur Håland<br />
– Botnlinja på garden er fundamentert på<br />
grovfôr av god kvalitet. At gras gir mjølk,<br />
er velkjent. Det er svært mykje å henta<br />
med høg fôrkvalitet også i storfekjøtproduksjonen.<br />
Oksar responderer enormt<br />
på godt grovfôr, me har alt å vinna på<br />
å visa at me produserer kjøt basert på<br />
gras, understrekar Ragnvald Gramstad.<br />
Ikkje gullår<br />
Medan bøndene finreknar<br />
på fôrlageret<br />
for å få siloen til å rekkja<br />
fram mot førsteslåtten<br />
2019, fekk NLR-<br />
Rogaland sin nestor,<br />
Ragnvald Gramstad,<br />
prioritert tid til å snakka<br />
om gras på det etter<br />
kvart tradisjonelle<br />
Holmavatn-møtet i Hå<br />
førre veke.<br />
Sommaren som var,<br />
bidreg ikkje til å gi bøndene eit gullår. På<br />
Jæren gav førsteslåtten 85 prosent av<br />
normal avling.<br />
– Medan andre slåtten i beste fall kan<br />
samanliknast med ein moderat tredjeslått<br />
i avlingsmengd, sette me vår lit til<br />
tredjeslåtten, då regnet endeleg kom.<br />
Men det vart i overkant med 600 millimeter<br />
nedbør i løpet av august, september<br />
og oktober, summerer Gramstad.<br />
Tørken gav struktur<br />
Om grovfôrdyrkarane har fått røynt seg,<br />
har jorda hatt godt av den tørre sommaren,<br />
meiner seniorrådgjevaren. Han<br />
held fram at opptørkinga har ført til betre<br />
struktur i jorda, samstundes med at<br />
«...me har alt å<br />
vinna på å visa at<br />
me produserer<br />
kjøt basert<br />
på gras»<br />
RAGNVALD GRAMSTAD<br />
Ragnvald<br />
Gramstad<br />
planterøtene har strekt seg nedover i<br />
jorda for å finna fuktigheit.<br />
– Det tydar godt for neste sesong,<br />
seier han.<br />
Bøndene har, trass klimatiske utfordringar,<br />
blitt flinkare til å dyrka næringsrikt<br />
fôr som erstattar stadig meir<br />
kraftfôr. Fôrkvaliteten, dei fleste resultata<br />
er frå dei to første<br />
slåttane, synar høg<br />
fordøyelegheit, høg<br />
tørrstoffprosent og<br />
god gjæringskvalitet i<br />
siloen. Men fôret har<br />
jamt over lite struktur,<br />
det gjeld særleg andreslåtten.<br />
– Rogalandsbøndene<br />
er flinke til å laga<br />
smakleg fôr som dyra<br />
et mykje av. I tillegg<br />
tar stadig fleire fôrprøvar.<br />
Det betyr at dei<br />
skaffar seg oversikt over fôrbehaldninga,<br />
og får ei svært nyttig tilbakemelding på<br />
fordelinga av næringsstoff. Dette er rett<br />
og slett ein viktig indikator på kva bøndene<br />
held på med på jordene sine, seier<br />
han.<br />
Gjer det enkelt<br />
Gramstad er oppteken av å formidla at<br />
det går an å vera ein god fôrdyrkar også<br />
utan å inneha detaljkunnskap om biologi<br />
og kjemi.<br />
– Gjer det gjerne enkelt, seier han.<br />
– Om du har ei totalavling på fem rundballar<br />
per dekar, har du kring 1000 kilo<br />
FEm, det er eit ikkje så verst utgangspunkt.<br />
Rådgjevaren har traska rundt på tallause<br />
åkrar sidan 1970-talet. Sjølv om nye,<br />
tidlege sortar fôrmais, som gir 14-1600<br />
kilo tørrstoff kan vera aktuelt sør i Hå og i<br />
Randaberg-området, er det framleis graset<br />
som er grunnlaget for husdyrproduksjonen<br />
på Sørvestlandet. Ei avling på 1200<br />
kilo tørrstoff, er det fullt mogleg å løfta til<br />
14-1500 kilo tørrstoff. Store grasavlingar<br />
høyrer saman med kvekekamp og jamleg<br />
fornying av enga. Gramstad held fram at<br />
eitt- og toårig raigras framleis er gunstig<br />
for alt anna enn kveka.<br />
Raigras mot kveke<br />
– Vårsådd blanding med eitt kilo eittårig<br />
og tre kilo toårig raigras, kvitterer med<br />
kring 900-1000 fôreiningar per dekar. Du<br />
får eit energirikt fôr som ryddar kveka av<br />
vegen.<br />
Fleirårig raigras tar ikkje kveka slik<br />
som eitt- og toårig raigras gjer. Gramstad<br />
held fram at alternativet til eitt- og<br />
toårig raigras er glyfosat.<br />
– I tillegg til ugraskampen, er det viktig<br />
at jorda er godt drenert og at du ut frå<br />
jordprøveresultata vurderer kalking og<br />
eventuelt tilsetjing av kopar. Etter jord-<br />
6 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
arbeidinga tilrår eg å tromla både før og<br />
etter såing. Då sikrar du at frøet kjem i<br />
rett djupn, får god kontakt med jorda og<br />
spirar raskt.<br />
Fornying om våren<br />
Å fornya enga blir oftast gjort om våren.<br />
NLR-rådgjevaren kimsar ikkje av dei<br />
som tenkjer alternativt.<br />
– Attlegg etter førsteslåtten kan vera<br />
eit bra alternativ med omsyn til vêret og<br />
arbeidspresset på garden. Etter slåtten<br />
er det aktuelt å tilføra husdyrgjødsel før<br />
eventuell brakking og pløying i månadsskiftet<br />
juni, juli. Førsteslåtten på attlegget<br />
kan dermed høva saman med tredjeslåtten<br />
på det øvrige arealet.<br />
Grasattlegg om hausten, etter andreslåtten,<br />
er også eit alternativ.<br />
– Du mister ein slått, men det får du<br />
gjerne att med ein god førsteslått året<br />
etter, påpeikar Gramstad.<br />
Vedlikehaldssåing<br />
Han tilrår at jobben blir gjort før 5. september,<br />
og at ein vel det flataste arealet<br />
for å unngå jorderosjon utover hausten<br />
og vinteren. Særs mykje eng i Rogaland<br />
får redusert avling og levetid grunna<br />
ujamn spreiing av husdyrgjødsel, køyreskadar<br />
og låg stubb. Gramstad var også<br />
innom oppgradering av enga med vedlikehaldssåing<br />
som alternativ til attlegg.<br />
God spiring av frøa krev opne felt i enga<br />
Kvalitetsgras: Mykje og gras av god<br />
kvalitet sparar kraftfôr og utgjer botn -<br />
linja i mjølk- og storfekjøtproduksjonen,<br />
meiner Ragnvald Gramstad.<br />
og at frøet får nok fuktigheit og kontakt<br />
med jorda. NLR driv forsøk med beitande<br />
lam på vedlikehaldssådd eng, mykje tydar<br />
på at dei nye spirene får stå i fred for<br />
beitedyra. Gramstad åtvarar mot å stola<br />
for mykje på effekten av vedlikehaldssåing.<br />
– Vær kritisk. Det kan vera aktuelt å<br />
heller snu torva, påpeikar han.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 7
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Politikarane må ta tilbake makta<br />
Klar beskjed frå bøndene på Jæren til opposisjonen på Stortinget:<br />
– Hald pressgruppene på avstand og baser landbrukspolitikken på faglege grunnlag.<br />
Sjur Håland<br />
– Det ligg ein ideologi bak vedtaket om<br />
å legga ned ei pelsdyrnæring som er<br />
friskmeldt av fagmiljøa. Pels blir forbode<br />
i Norge, medan me kan importera<br />
kinesisk pels produsert med ein dyrevelferd<br />
som er på eit heilt anna nivå enn<br />
det norske. Kor er logikken? Me treng<br />
politikarar som vågar å stå opp og ta<br />
kampen basert på kva fagmiljøa seier,<br />
meinte pelsdyrbonde Jan Ove Horpestad.<br />
Han sette dermed standarden for debatten<br />
då Ap-stortingspolitikaren Nils<br />
Kristen Sandtrøen møtte rogalandsbøndene<br />
på Klepp i førre veke.<br />
Tone<br />
Steinsland<br />
Skummel retning<br />
Tone Steinsland er leiar i Rogaland Fjørfelag<br />
og nestleiar i Norsk Fjørfelag. Ho<br />
definerer seg sjølv som grasrotrøysta til<br />
alle som driv med egg- og kyllingproduksjon.<br />
Steinsland gjekk rett på sak i<br />
høve til kva ho ventar av landets største<br />
parti. Forbruket av verdas beste kylling<br />
og egg har, i følgje Steinsland, auka jamt<br />
og trutt gjennom åra. Produksjonen har<br />
eit lågt klimaavtrykk, 70 prosent av fôret<br />
kjem frå norske kornprodusentar, som<br />
på si side er avhengig av fjørfekundane.<br />
– Trass i dette opplever me stort press<br />
frå ulike grupperingar i samfunnet. Det<br />
gjeld dyrevelferd, og spørsmål om eigentleg<br />
kylling og egg høyrer til i norsk<br />
landbruk sidan dei et kraftfôr og ikkje<br />
gras. Eg er stolt av den gode dyrevelferden<br />
me har hatt i egg- og kyllingproduksjonen<br />
gjennom fleire tiår. Trenden me<br />
Beredskap: Beitebruk er ein del av den norske matberedskapen, meiner Nils Kristen Sandtrøen. Her eit beite i Hjelmeland.<br />
8 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
«Me har ekstreme pressgrupper<br />
som ikkje er faktabaserte.»<br />
SIGMUND RANGEN<br />
ser nå, der aktivistar og matvarekjedane<br />
vil styra retninga, er skummel. Me treng<br />
at politikarane legg lista for dyrevelferd.<br />
Steinsland påpeikte også viktigheita<br />
av god økonomi og ei fungerande marknadsordning<br />
framover.<br />
– Det er heilt nødvendig skal me greia å<br />
rekruttera unge produsentar og halda fram<br />
med å produsera denne viktige maten.<br />
Trugar landbruksmodellen<br />
Bonde Sigmund Rangen frå Varhaug<br />
understreka alvoret kring matmakt, og<br />
bad Sandtrøen syta for at lova om god<br />
handelsskikk, som Stortinget har bestilt,<br />
snarast blir utforma.<br />
– Me har ekstreme pressgrupper<br />
som ikkje er faktabaserte. Politikarar og<br />
faginstansar må stå opp og hjelpa landbruksnæringa.<br />
Definisjonane må vera<br />
faktabaserte. Dessutan ser me at matkjedane<br />
heile tida presser prisane nedover.<br />
Me kjem til å nå eit punkt der det<br />
ikkje går lenger. Det betyr at prispresset<br />
kan truga heile den norske landbruksmodellen<br />
ved at produksjonen blir sentralisert<br />
i større einingar.<br />
Sandtrøen følgde opp:<br />
Det er paradoksalt at ei lita gruppe skal<br />
setja standarden for kva norske forbrukarar<br />
skal kunna velja av matvarer i<br />
Nils Kristen<br />
Sandtrøen<br />
butikkhyllene. Me skal pressa på regjeringa<br />
for å få lova om god handelsskikk,<br />
som stortinget har bestilt, lova han.<br />
Unormalt blir normalt<br />
Å sikra befolkninga mat framover treng<br />
ikkje bli enkelt, meiner Nils Kristen<br />
Sandtrøen, landbrukspolitisk talsperson<br />
i Arbeiderpartiet. Han held fram at<br />
matproduksjon høyrer saman med beredskapen<br />
og sikkerheita her i landet.<br />
Signala frå dei to siste vekstsesongane<br />
er eintydige, i følgje politikaren.<br />
– Det unormale er i ferd med å bli det<br />
normale, meiner han.<br />
Global uro<br />
I tillegg til klimautfordringane peika<br />
Sandtrøen på aukande global uro. Han<br />
synte til den arabiske våren der trygg tilgang<br />
til det daglege brødet var ein del av<br />
biletet. Vidare synte han til konsekvensane<br />
av eksportrestriksjonane som vart<br />
innført i samband med uroa i Ukraina i<br />
2010. Det at velstandsveksten i Kina fører<br />
til eit kosthald og eit matforbruk som blir<br />
meir likt den vestlege verda, skapar også<br />
store utfordringar kring den globale<br />
matvaresituasjonen, i følgje Sandtrøen.<br />
Det kan få konsekvensar også for Norge.<br />
– Mat kan bli ei strategisk handelsvare.<br />
Det er ikkje sikkert at me kan kjøpa<br />
det me vil av mat og fôr i framtida, sa<br />
han.<br />
Sandtrøen gler seg over at norske<br />
media i aukande grad rettar merksemda<br />
mot å sikra ein næringspolitikk som<br />
handlar om å utnytta dei norske matressursane.<br />
– Det er bra. Då kan me også få moglegheit<br />
til å visa samanhengen mellom<br />
auka matproduksjon og drift av skogen,<br />
altså god agronomi, med auka CO2- binding<br />
i jorda.<br />
Sandtrøen lovar å arbeida for auka<br />
merksemd frå storsamfunnet, stortinget<br />
og regjeringa mot oppgåvene som ligg<br />
føre når det gjeld å sikra norsk matproduksjon.<br />
Midlar til flaumsikring og drenering<br />
er til dømes ikkje gode nok i dag,<br />
meiner han. Han tek til orde for investeringsstøtte<br />
til felles vatningsanlegg og<br />
beredskapslagring av såkorn og såfrø.<br />
Kornprodusentane treng gode vilkår for<br />
å unngå sentralisering av husdyrproduksjonen,<br />
meiner han. Bodskapen til Appolitikaren<br />
frå Nord-Østerdalen gjekk<br />
heim på Jæren.<br />
– Å utnytta gras- og beiteressursane i<br />
heile landet er ein eldgammal biologisk<br />
sirkulær prosess i Norge. Byggjer me<br />
ned denne kulturen, er me på feil veg.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 9
Førde<br />
Sogndal<br />
GARDSREPORTASJE<br />
Bergen<br />
Tor Sigve Hovland (57) driv gard med sau<br />
inst i Ørsdalen i Bjerkreim kommune, i<br />
Rogaland.<br />
Han har snautt 400 vinterfôra sauer, både<br />
norsk kvit sau og spælsau. I vår kom 700<br />
lam til verda på garden. I snitt hadde han<br />
1,9 lam per sau.<br />
Til garden høyrer eit stort areal heiabeite<br />
på til saman 40 000 mål. I tillegg har han<br />
200 mål beite heime på garden, og 89 mål<br />
dyrka.<br />
Stavanger<br />
Bjerkreim<br />
Valle<br />
Tønsberg<br />
Skien<br />
Arendal<br />
Kristiansand<br />
Likar heia: Heiabeita er tilgjengelege frå garden, og Tor Sigve veit å nytta ressursen. Sjølv likar han godt å gå i fjellet og sjå etter dyra.<br />
Med heiabeite rett utføre fjøsdøra<br />
40 000 mål med utmarksbeite er grunnlaget for produksjonen<br />
til Tor Sigve Hovland. Kvart år sender han kring 900 sauer og lam til fjells,<br />
og dei takkar han med gode slakteresultat.<br />
Jane Brit Sande<br />
Tor Sigve Hovland driv gard i Bjordal,<br />
inst i Ørsdalen, der vegen stoppar. Her<br />
har han snautt 400 vinterfôra sauer, hovudsakleg<br />
norsk kvit sau, men også ein<br />
del spælsau. Sauer og lam får boltra seg<br />
heia i Bjordal, på fire digre heiabeite, alle<br />
tilgjengelege frå garden, i mellom fire og<br />
seks månader.<br />
– Totalt har eg kring 900 dyr på heiabeite.<br />
Heia er grunnlaget for produksjonen<br />
her på garden, seier Tor Sigve.<br />
Travel vår<br />
Våren er ei hektisk tid. I år talte Tor Sigve<br />
700 lam på 360 sauer. NKS-sauene lemmar<br />
allereie frå midten av mars. Spelsauene<br />
lemmer seint, frå midten av april.<br />
– Lemminga er stort sett ferdig mot<br />
slutten av april. Eg må fordele det over<br />
såpass lang tid sidan eg er aleine om<br />
drifta. Heldigvis har eg i periodar god<br />
hjelp i to brør her frå Ørsdalen. Dei er på<br />
skule i vekene, så det blir litt til og frå,<br />
seier han.<br />
Tor Sigve synast NKS-lamma har vore<br />
veldig store og gode i år. Spællamma har<br />
vore litt mindre.<br />
– Spæl er jo ein lettare rase, men eg<br />
syns lamma vart for lette likevel. Eg trur<br />
alderen på lamma då dei blei sleppte på<br />
heiabeite kan ha litt å seie, seier han.<br />
Tidleg beiteslepp<br />
Heiasesongen startar tidleg i Bjordal. Allereie<br />
10. mai sendte Tor Sigve dei eldste<br />
lamma på beite.<br />
– Det blir trongt i fjøset mot slutten<br />
av lemminga. Då passar det godt at dei<br />
10 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
«Eg vurderer kvar sau, og slaktar<br />
aldri heile årskull.»<br />
TOR SIGVE HOVLAND<br />
eldste og største lamma kan sendast ut.<br />
Rampete er dei også. Dei finn fort ut korleis<br />
dei kan hoppe ut av gardane og rundt<br />
i fjøset. Då er det like greitt å sende dei<br />
ut, seier han.<br />
Den hektiske lemminga gjer også at<br />
Tor Sigve ikkje alltid greier å venja av lam.<br />
– Det skal klaffe også, kommenterer<br />
han.<br />
– Men eg sender ofte trillingar til heia,<br />
og det går godt. Den beste bonusen er at<br />
eg slepp kopplamma. Dei er det så mykje<br />
ekstra arbeid med.<br />
Tor Sigve har tidlegare vore på Norgestoppen<br />
med 90 prosent Stjernelam.<br />
– Eg veit ikkje korleis resultata blir<br />
i år, det er litt tidleg å seie. Eg har fått<br />
mange Stjernelam, men det blir nok ikkje<br />
så mange som det har vore tidlegare,<br />
seier han.<br />
Heile fjøset i bruk<br />
I 2010 stod eit nytt påbygg klart, med full<br />
låve. Det gir mykje betre oversikt i lemminga,<br />
enn tidlegare. Utbygginga gav<br />
han også 36 lemmingsgardar i tre rekker.<br />
– I tillegg nyttar eg plassen på låven,<br />
til dei eldste lamma. Der legg eg talle,<br />
og dyra får høy og vatn. Eg har også laga<br />
til ei gøyme, der lamma får fri tilgang på<br />
kraftfôr, seier Tor Sigve.<br />
Vinterfôret er i hus<br />
Verken førsteslåtten eller andreslåtten<br />
var noko å skryte av i år. Tørken sette<br />
spor, og det vart få rundballar.<br />
– I tillegg hadde eg ein del nysådd eng,<br />
og det gjorde ikkje saka betre for førsteslåtten.<br />
Men det var så mykje ugras i fjor<br />
at eg måtte gjere noko, kommenterer Tor<br />
Sigve.<br />
Heldigvis var ikkje grovfôrsesongen<br />
over med det.<br />
– Eg fekk ein tredjeslått i slutten av<br />
september. Den kjem godt med, seier<br />
Tor Sigve.<br />
I tillegg til eigeprodusert grovfôr, har<br />
Tor Sigve kjøpt høy frå Nederland.<br />
Tid for å koma heim: Fleire av sauene var nett komme heim frå heia då Bondevennen var besøk. Friske og raske, og reine i ulla.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 11
GARDSREPORTASJE<br />
Heilt inst: Garden til Tor Sigve ligg inst i<br />
dalen, der vegen stoppar. Her er det fredeleg,<br />
noko bonden likar.<br />
Nøysam bonde: Trass i nybygg på garden så seint som 2010, er det lite automatikk å sjå i<br />
fjøset til Tor Sigve. All fôring går føre seg manuelt. – Litt hektisk i lemminga, men elles går<br />
det veldig godt, seier han.<br />
– Eg må alltid supplere med innkjøpt<br />
fôr, men det er første gong eg har kjøpt<br />
derifrå. Tidlegare har eg handla dansk<br />
høy, men etter kvart vart dette høyet veldig<br />
dyrt, seier han.<br />
– Eg er spent på korleis det høyet eg<br />
har kjøpt no, kjem til å fungere i fjøset.<br />
Det er veldig lange strå, og då dreg dyra<br />
det inn i garden. Tidlegare har eg hatt<br />
mykje finsnitta høy, og det har fungert<br />
utruleg godt. Eg fekk tak i litt finsnitta<br />
høy no heilt på tampen, som eg skal spara<br />
til lemminga.<br />
Kraftfôr<br />
Når dyra kjem heim om hausten, får dei<br />
også kraftfôr.<br />
– Når eg tek sauane heim, får dei gå<br />
på beite her til snøen kjem. Eg tek dei inn<br />
om kvelden, og supplerer med fôr inne,<br />
seier Tor Sigve.<br />
– Eg gir godt med kraftfôr. Dei som er<br />
ute, får mellom 0,8 og 1 kilo med kraftfôr<br />
kvar dag. Når dei er tatt inn for vinteren,<br />
får dei litt mindre.<br />
Han nyttar Formel Sau frå hausten<br />
av. Smålam som ikkje er tunge nok for<br />
slakt, får Lam Haust fram til dei skal<br />
slaktast.<br />
– Kopplamma får kraftfôr heile sommaren,<br />
fram til dei blir sende til slakt i<br />
månadsskiftet juli/august, seier han.<br />
Vekta første stopp<br />
Når dyra etter kvart kjem heim på hausten,<br />
er vekta første stopp. Lam som er<br />
tunge nok, blir sende til slakt.<br />
– Så langt har eg slakta 450 lam. Snittvekta<br />
er på 20,8 kilo. Dei er sendt rett frå<br />
beite. Storleiken på lamma varierer, men<br />
så lenge dei er godt i hald gjer det ikkje<br />
noko om dei er litt små, seier Tor Sigve.<br />
Nokre få saulam har til og med fått<br />
feittrekk, rett frå heia.<br />
– Det tyder på gode beiter i heia. Det<br />
såg veldig tørt ut, men det har gått veldig<br />
godt. I starten av september samla<br />
eg dyra i Sørheia. Eg sende 105 lam, og<br />
snittvekta kom på 22,3 kilo. Det er den<br />
tyngste snittvekta eg har hatt rett frå<br />
heiabeite, seier Tor Sigve.<br />
Val av livdyr<br />
Tor Sigve vurderer besetninga nøye når<br />
han planlegg vegen vidare.<br />
– Eg vurderer kvar sau, og slaktar aldri<br />
heile årskull, seier han.<br />
– Eg har fortsatt søyer frå 2010, og<br />
spælsøyene blir gjerne eldre. Ho eldste<br />
eg hadde, vart ti år gammal. Eg sende ho<br />
til slakt i fjor, fordi eg var redd eg kom til<br />
å angre under lemminga. Det er viktig å<br />
finne balansen her, seier Tor Sigve.<br />
Det er særleg ein kvalitet den røynde<br />
bonden set høgt.<br />
– God mjølkeevne er viktig, både når<br />
eg vel sauer og når eg vel vêren, seier<br />
han.<br />
– Sauen må ha fint jur, slik at det enkelt<br />
for lamma å finna spenane. Når dyra<br />
kjem ned frå heia, ser eg an storleiken på<br />
lamma. Er dei store og godt i hold, er det<br />
eit teikn på god mjølkeevne hjå sauen.<br />
Status etter heiabeite er også avgjerande<br />
når han skal velje livlam.<br />
– Eg vel blant dei største lamma. Vidare<br />
vel eg dei dyra som vil vere på beite,<br />
dei som ikkje trekk heimover for tidleg.<br />
Eg vil ha stabile beitarar som helst ikkje<br />
kjem heim før eg hentar dei, seier Tor<br />
Sigve.<br />
Sjølvmelding<br />
Mest nøgd:<br />
Garden er på ein fredeleg stad, det<br />
likar eg godt. Når det gjeld drifta er<br />
eg nøgd med gode resultat, og stabil<br />
slaktevekt.<br />
Minst nøgd:<br />
På heia er det rovdyr som rev og ørn.<br />
Eg har også litt tap heime og på beitet<br />
elles. Totalt ligg det på mellom fire og<br />
seks prosent. Det er litt for høgt.<br />
Råd til andre:<br />
Bruk utmarka for alt den er verd, viss<br />
det er mogleg. Du slepp å bruka tid og<br />
pengar på snyltarbehandling, og det<br />
er gildt å gå i fjellet og sjå etter dyra.<br />
12 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
ATTLEGG<br />
Animalia-rapporten «Kjøttets tilstand 2018»<br />
Kjøtforbruket ned<br />
Kjøtforbruket går så vidt ned for første<br />
gong sidan 2010. Det går fram av Animalia<br />
sin rapport «Kjøttets tilstand 2018».<br />
Både tala for engrosforbruk og berekna<br />
reelt forbruk av kjøt, viser ein svak<br />
nedgang frå 2016 til 2017. Det er forbruk<br />
av storfe, svin og viltkjøt som går ned,<br />
medan forbruket av både lam og fjørfe<br />
aukar.<br />
Totalforbruket av kjøt var i 2017 på<br />
281.019 tonn, ein nedgang på 0,4 prosent.<br />
Til saman har det berekna reelle kjøtforbruket<br />
i kilo per innbyggjar gått ned 1,2<br />
prosent. Totalt forbruk er på 53,3 kilo kjøt<br />
per person. Av dette er 41,1 kg raudt kjøt,<br />
ein nedgang på 0,8 kilo frå 2016.<br />
Ved utgangen av veke 43, viser tal frå<br />
Nortura Totalmarked at nedgangen held<br />
fram også i 2018. Det er ein nedgang for<br />
storfe med fire prosent, sju prosent for<br />
sau/lam og to prosent for gris.<br />
Kjelde: Animalia og Nortura Totalmarked<br />
Skjerpar kontrollen i danske grisehus<br />
Dyrevelferden i danske svinebesetningar<br />
er ikkje god nok. Miljø- og fødevareminister<br />
Jakob Ellemann-Jensen varslar<br />
fleire kontrollar i danske svinebesetningar<br />
neste år.<br />
– Eg ergar meg over at så mange svineprodusentar<br />
ikkje passar skikkeleg<br />
på dyra sine, seier Ellemann-Jensen til<br />
Danmarks Radio (DR).<br />
Resultatet frå gjennomførte kontrollar<br />
er nedslåande. I 2016 vart det avdekka<br />
at 33 prosent, ein tredjedel, av svinebøndene<br />
ikkje dreiv innafor reglane. Tilsvarande<br />
tal for 2017 auka til 42 prosent. I<br />
følgje rapporten «Dyrevelfærd i Danmark<br />
2018» vart 592 svinebesetningar kontrollerte<br />
i 2017. Tretten av kontrollane førte til<br />
politimelding. På 250 bruk fekk bonden<br />
beskjed om innskjerping, med andre ord<br />
ei presisering om å tilpasse drifta til reglane.<br />
Ei slik innskjerping blir følgt opp<br />
med ein gebyrbelagt kontroll. Dei fleste<br />
merknadane er knytte til at sjuke eller<br />
skadde dyr ikkje får naudsynt stell eller<br />
behandling. Mangel på rote- eller strømateriale<br />
er også ein gjengangar, saman<br />
med manglande rutinar for loggføring av<br />
medisinsk behandling.<br />
Kakao dyrket i over 5000 år<br />
Illustrasjonsfoto: Dreamstime<br />
Illustrasjonsfoto: Dreamstime<br />
Arkeologer har lenge ment at kakao<br />
først ble dyrket i Mellom-Amerika for om<br />
lag 4000 år siden. Men nå har forskere<br />
funnet nye spor av kakao på innsiden av<br />
keramikkskåler, flasker og potteskår fra<br />
Ecuador i Sør-Amerika, som er hele 5450<br />
år gamle! Studien med disse funnene er<br />
nettopp utgitt i tidsskriftet Nature Ecology<br />
and Evolution. Forskerne i studien er<br />
overbevist om at det nye funnet ikke bare<br />
er kakaobønner plukket fra ville planter.<br />
Det er nemlig både kjemiske og genetiske<br />
tegn på at planten er dyrket. Restene<br />
av den brente kakaoen har blitt datert til å<br />
være 5450-5300 år gamle ved hjelp av karbon<br />
14-metoden. Forskerne tror at mais,<br />
bønner og squash var de første plantene<br />
som ble dyrket i Mellom-Amerika, fordi de<br />
hadde størst nytte som matplanter. Kakao<br />
var lenge en luksusvare, forbeholdt de<br />
rike, og ble også brukt som valuta.<br />
Kilde: Forskning.no<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 13
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Frustrasjon i tomatmiljøet<br />
Auka import og «latterleg låge prisar» frustrerer tomatprodusentane.<br />
Bothild Å. Nordsletten<br />
Norske tomatprodusentar har eigentleg<br />
fleire grunnar til å glede seg. Forbruket<br />
av tomatar aukar, noteringsprisen er betra<br />
og i år har dei oppnådd målpris i åtte<br />
av 22 veker, mot berre to i fjor. Likevel var<br />
stemninga avmålt då Grøntprodusentenes<br />
Samarbeidsråd (GPS) samla produsentane<br />
til oppsummeringsmøte på Sola<br />
i tomatfylket Rogaland i førre veke. Grunnen?<br />
Stor og aukande import. I årets tollperiode<br />
(10.mai til 15.oktober), vart det<br />
importert 6177 tonn tomat, mot 5886 tonn<br />
i 2017. Bjarte Åsbø i GPS forklarar:<br />
– Me gjekk inn i året med høge forventingar<br />
sidan ein samla bransje i fjor, etter<br />
ønske frå omsettarane, hadde avklart<br />
kva sortar me skulle satsa på. Nedturen<br />
kom alt 11.juli, då me plutseleg hadde 100<br />
tonn norske tomatar på lager på pakkeriet<br />
på Rennesøy.<br />
Europeisk billegsal<br />
Lagersituasjonen oppstod som resultat<br />
av at importørar tok inn 1000 tonn<br />
utanlandske tomatar i perioden rett før<br />
tollperioden starta. Tomatprodusentane<br />
meiner importørane med denne praksisen<br />
svekker prisen på norsk vare. Så,<br />
grunna den eksepsjonelle varmen, fløymde<br />
den europeiske marknaden over av<br />
tomatar på billegsal. Norske importørar<br />
skal ha latt seg freista til å ta inn store<br />
parti som elles ville blitt destruert, til<br />
prisen av berre emballasjen - som dei<br />
delte med seljar. I somme tilfelle skal<br />
det ha dreidd seg om tomatsortar som<br />
næringa hadde blitt samde om ikkje å ta<br />
inn. Kvaliteten på importtomatane skal<br />
dels ha vore dårlegare enn kvaliteten på<br />
dei norske.<br />
Bjarte Åsbø<br />
Bondevennen har vore i kontakt med<br />
fleire produsentar som mislikar stoda.<br />
Ingen av dei ynskjer å stå fram i uro over<br />
forholdet til grossist. Deltakarane på<br />
oppsummeringsmøte var også varsame<br />
med å namngi importørane, men fleire<br />
omtalte sommarens prisar som «latterleg<br />
låge». Stoda utfordrar produsentane,<br />
all den tid løns- og energikostnadane<br />
veks.<br />
Slit med marknadstilgangen<br />
– Stemninga er prega av frustrasjon,<br />
stadfestar Åsbø.<br />
– Produsentane sit på eit skikkeleg<br />
godt produkt, som ikkje er verdt meir<br />
enn importpris. Dei slit med marknadstilgang.<br />
«Me jobbar kvar<br />
dag for å selja<br />
meir norsk, utan<br />
at eg kan lova<br />
noko.»<br />
ESPEN GULTVEDT,<br />
BAMA TRADING<br />
Åsbø skulle gjerne sett at norsk tomat<br />
konkurrerte på meir enn pris.<br />
– Kva med kvalitet, kortare transport,<br />
bærekraft, kvaliteten på vatnet vårt, arbeidsforholda<br />
i veksthusa? Her har norske<br />
tomatar eit kjempeføretrinn, seier<br />
han.<br />
Åsbø meiner det er stort potensial i<br />
veksthusnæringa, men at aukande import<br />
kan vera til hinder for vidare satsing.<br />
– Importen på 6177 tonn tomatar tilsvarar<br />
150 mål veksthus, illustrerar han.<br />
Espen Gultvedt<br />
Utfordrande sesong<br />
Espen Gultvedt er sjef for norske varer i<br />
BAMA Trading, eit av føretaka som i tillegg<br />
til å omsetja norske tomatar også<br />
importerer.<br />
– Eg forstår vanskane som produsentane<br />
har opplevd i sommar, med prisar<br />
under kostpris, seier Gultvedt.<br />
Han viser til ein svært krevjande sesong<br />
på grunn av det varme klimaet og<br />
mengdene med billege tomatar på kontinentet.<br />
– Me har aldri selt så mykje norsk eller<br />
tatt ut så mykje på pris, men det har<br />
vore veker der me har låge under kostpris,<br />
vedgår han.<br />
– Undergrev de ikkje norske produsentar<br />
ved å importera tomatar?<br />
– Nei, det vil eg iallfall ikkje seia, men<br />
det er klart det er utfordrande i periodar.<br />
Me jobbar kvar dag for å selja meir<br />
norsk, utan at eg kan lova noko. Dessutan<br />
er me ikkje den einaste importøren,<br />
og det finns jo dei som driv berre med<br />
import.<br />
Potensial for fleire sortar<br />
Gultvedt seier BAMA har eit svært godt<br />
samarbeid med Gartnerhallen og produsentane,<br />
men at dei ikkje kan styra<br />
kva daglegvarekjedane eller storkjøkena<br />
gjer.<br />
I likskap med Åsbø håpar Gultvedt at<br />
kjedar og storkjøken vil prioritera smak<br />
meir enn pris.<br />
– Me må velja kampane våre. Kanskje<br />
er ikkje pris det einaste me skal konkurrera<br />
på, men heller spesialsortar eller<br />
bærekraftsaspektet. Potensialet for å<br />
diversifisera på sortar er godt.<br />
14 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Sekunda importvare: I fleire tilfelle skal kvaliteten på importerte tomatar i sommar ha vore synleg dårlegare enn kvaliteten på dei norske.<br />
Dette bilete frå ein norsk butikk, viser ein Merlice-tomat, ein sort som næringa var samd om å ikkje satsa på i år. Foto: GPS<br />
– Burde ikkje vera slik<br />
Generalsekretær i Norsk Gartnerforbund (NGF) Katrine<br />
Røed Meberg, meiner daglegvarekjedar og grossistar<br />
må satse meir på norske tomatar.<br />
Katrine Røed<br />
Meberg<br />
- Omsetningsledda bør sjølvsagt kjøpa<br />
norske tomatar når dei er å få kjøpt, og<br />
slik støtta dei norske produsentane, slik<br />
at desse kan vidareutvikle seg og sikra<br />
god kvalitet, seier Meberg.<br />
Ho fortel at NGF arbeidar for produsentane<br />
på mange frontar, for å sikre<br />
gode rammevilkår og for best mogleg<br />
marknadstilgang for norske varer. NGF<br />
påverkar grossistar og daglegvarekjedene<br />
når dei treff dei på ymse bransjetreff.<br />
- Me snakkar opp dei norske tomatane<br />
og viser verdien å ha norsk produksjon.<br />
Samstundes kan ikkje NGF gjera<br />
noko overfor kjedar og grossistar som<br />
importerer i norsk sesong, anna enn<br />
å oppmoda dei til å kjøpe av dei norske<br />
produsentane, seier Meberg.<br />
Ho meiner det er stort rom for auka<br />
norsk tomatproduksjon og gler seg over<br />
at stadig fleire forbrukarar føretrekk<br />
norsk vare.<br />
- Folk blir meir og meir kvalitetsmedvitne.<br />
Mediasaker der dårleg vasskvalitet<br />
og dårlege arbeidsforhold er avslørt<br />
i søreuropeiske gartneri, har kanskje<br />
gjort inntrykk. Det er mange fordelar<br />
med dei norske tomatane, slik som kvalitet,<br />
haldbarheit, bærekraft og smak.<br />
Kjedene burde vera stolte over å kunne<br />
tilby meir norske tomatar.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 15
FAGLEG MATPRODUKSJON, ØKONOMI OG DRIFTSLEIING<br />
Anders W. Aune og<br />
Synnøve Rivedal,<br />
NIBIO Avdeling<br />
fôr og husdyr<br />
«All matproduksjon medfører<br />
utslipp fra jord,<br />
men størrelsen kan variere»<br />
Fagsamling om drenering på Fræna<br />
Noen av landets beste fagfolk innen drenering var samlet da erfaringer fra forsøk<br />
med omgraving som dreneringsmåte på myrjord, ble presentert på Fræna.<br />
I anledning avslutning av prosjektet<br />
DRAINIMP, inviterte NIBIO og NLR til<br />
fagsamling om drenering i september<br />
på Fræna. Der var noen av landets beste<br />
fagfolk innen drenering samlet for<br />
å diskutere erfaringer og forsøk rundt<br />
omgraving som dreneringsmåte på myrjord.<br />
Ragnhild Borchsenius (NLR) og Samson<br />
Øpstad (NIBIO) ønsket bønder, forvaltingen,<br />
forskere og rådgivere fra NLR,<br />
velkommen til fagsamlingen på Fræna,<br />
der blant annet resultat fra forskningsprosjektet<br />
DRAINIMP ble presentert. I<br />
prosjektet er det etablert to dreneringsforsøk<br />
på to ulike lokaliteter. Det ene feltet<br />
ligger i Askvoll kommune og består<br />
av ledd med ulik grøfteavstand, der dominerende<br />
jordarter er sandig silt/siltig<br />
sand. Den andre lokaliteten er Fræna,<br />
der man sammenligner bruk av omgravingsprinsippet<br />
(se illustrasjon) med<br />
tradisjonelt grøftet myr. Med omgraving<br />
som hovedtema for samlingen var nettopp<br />
dette feltet årsaken til at vi samlet<br />
oss på Fræna.<br />
Drenering i et større perspektiv<br />
Programmet startet med et overordnet<br />
perspektiv av Arne Bardalen (NIBIO),<br />
med bakgrunn i NIBIO-rapporten «Klimarisiko<br />
og norsk matproduksjon». Behovet<br />
for styrket matvareberedskap og<br />
økt matproduksjon på eksisterende areal<br />
både globalt og i Norge, forklarer hvorfor<br />
dreneringstiltak er viktig, påpekte han.<br />
Samtidig kan vi med drenering redusere<br />
utslipp av drivhusgasser.<br />
Videre i programmet grov vi oss mer<br />
ned i egenskapene ved ulike jordarter og<br />
hvordan jorda fungerer til karbonfangst.<br />
Vi fikk også servert tips til planlegging av<br />
dreneringstiltak. Are Johansen, fra NLR<br />
Nord-Norge, presiserte viktigheten av å<br />
fange opp overflate- og sigevannet med<br />
avskjæringsgrøft og profil, og rett tiltak<br />
på rett sted, heller enn systematisk grøfting,<br />
for å holde nede kostnadene. Sverre<br />
Omgraving: Prinsippskisse av myr der mineraljord blir lagt på toppen av myra og i skråstilte lag mellom torva der vannet kan drenere.<br />
Profilering av arealet og kanaler rundt sørger for rask avrenning og transport av vannet bort fra arealet.<br />
16 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
FAGLEG MATPRODUKSJON, ØKONOMI OG DRIFTSLEIING<br />
Fininnstilt:<br />
Måling av drivhusgassutslipp<br />
på omgravd jord i Fræna.<br />
Foto: Synnøve Rivedal.<br />
Heggset, fra NLR Landbruk Nordvest,<br />
forklarte omgraving som dreneringsmetode<br />
og hvordan dette blir gjort på<br />
Fræna. Her har de etter hvert lang og<br />
god erfaring med omgraving som dreneringsmetode,<br />
mye takket være dyktige<br />
graveentreprenører.<br />
Forsøksfeltene i Askvoll og Fræna<br />
Vi fikk presentert resultater fra registrering<br />
av avling, jordfysiske forhold, klimagassutslipp<br />
og økonomi fra forsøksfeltene<br />
fra dem som var involvert i prosjektet.<br />
Forskerne understreket at mye gjenstår<br />
når det gjelder analyse av tallmaterialet<br />
og drøfting av resultatene. Det blir fortsatt<br />
utført en rekke målinger og registreringer<br />
på feltene. Man kunne blant annet<br />
vise til tydelig positivt utslag på dreneringsevne<br />
og bæreevne på det omgravde<br />
feltet på Fræna. Avlingsutslaget var stort<br />
i fuktige år etter omgraving, men i den<br />
tørre sommeren i 2018 var det ikke uventet<br />
motsatt i første slått. I middel for fire<br />
engår var det en avlingsøkning på 18 prosent<br />
ved omgraving, og investeringen var<br />
lønnsom. I Askvoll var avlingsutslaget<br />
etter grøfting mindre og det var vanskelig<br />
å finne lønnsomhet i tiltaket.<br />
Utslipp av drivhusgasser<br />
Presentasjon av de komplekse forholdene<br />
knyttet til utslipp av drivhusgasser<br />
fra jord ble gjort av forsker Sissel Hansen<br />
fra Norsøk, som sammen med Peter<br />
Dörsch (NMBU), har hatt ansvar for<br />
dette i prosjektet. Hun understreket at all<br />
matproduksjon medfører utslipp fra jord,<br />
men at størrelsen kan variere. Av drivhusgasser<br />
dreier det seg i hovedsak om<br />
lystgass, og karbondioksid fra omdanning<br />
i organisk jord, men disse forsøkene<br />
har vist at det også slippes ut noe metan<br />
under vannmettede forhold.<br />
På Fræna ble det i 2015 og 2016 målt<br />
betydelig mindre utslipp der myra var<br />
omgravd i forhold til på den «opprinnelige»,<br />
grøftede myra. Dette kom av svært<br />
høye utslipp av metan fra grøfta myr<br />
begge år og høye utslipp av lystgass det<br />
ene året. I 2017, med vekstsesong med<br />
stor nedbørsmengde, har man fått høye<br />
utslipp av lystgass også fra omgravd myr.<br />
Lystgassutslippet fra både omgravd og<br />
grøftet areal stammer fra nitrogengjødsel<br />
og varierer med vær og hydrologiske<br />
forhold rundt gjødsling.<br />
Ved ulik grøfteintensitet på mineraljord<br />
i Askvoll er ikke resultatene like<br />
entydige. Samlet utslipp etter 2,5 år med<br />
målinger viste større lystgassutslipp fra<br />
seks meter grøfteavstand enn fra 12 meter<br />
per areal. Ved 12 meter grøfteavstand<br />
var jorda våtere og mer nitrogen kan ha<br />
gått tapt som N2. Ved 12 meter grøfteavstand<br />
fant man også utslipp av metan.<br />
Samlet utslipp av lystgass og metan,<br />
regnet per kg grastørrstoff, var større<br />
ved 12 meter enn ved seks meter grøfteavstand.<br />
Graveentreprenørens erfaringer<br />
Ekstra interessant ble det med graveentreprenøren<br />
Ole Eidssæter til stede. Mellom<br />
forskernes tall og resultater, kunne<br />
han spe på med verdifulle synspunkt etter<br />
mange års praktisk erfaring fra omgravingsarbeid<br />
i felt. Grundig planleggingsarbeid<br />
er nødvendig. Mye bør klaffe<br />
for at resultatet skal bli bra, og man får<br />
bare én sjanse. Blir jorda blandet feil i<br />
første omgang, er skaden uopprettelig. Å<br />
manøvrere gravemaskin på blaut myr er<br />
heller ikke for nybegynnere. Arbeidet må<br />
starte med kanalisering for å få ut vann<br />
fra myra, før selve omgravingsarbeidet<br />
kan ta til.<br />
Befaring i felt<br />
Forsamlingen trosset været og møttes<br />
ved forsøksfeltet der det er omgravd. I<br />
striregn og vind ble det orientert om feltet<br />
og arbeidet som har foregått der. På<br />
andre siden av en kanal lå søsterfeltet<br />
anlagt der myrjorda fortsatt ligger øverst<br />
med tradisjonelle rørgrøfter under. Deretter<br />
besøkte vi et omgravingsfelt som<br />
var nær ferdig. Jorda lå fortsatt åpen<br />
mens det pågikk profilering av overflaten.<br />
Den oppgravde mineraljorda gjorde<br />
feltet farbart til tross for store nedbørsmengder.<br />
Midt i feltet var det gravd ned<br />
en stor samlegrøft med flere kummer<br />
bortetter. I dette været var det tydelig at<br />
systemet svelget unna store mengder<br />
overflatevann, ledet dit av overflateprofil<br />
med helling mot midten og sidene.<br />
Rundt førti deltakere ble i løpet av<br />
samlingen forsynt med både ny og eldre<br />
viten innen drenering.<br />
- Et tema som ikke har blitt mindre<br />
aktuelt til tross for én tørr sommer.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 17
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Verdas beste ystar: Jørn Hafslund utklassa konkurrentane med 71 poeng av 80 moglege og kunne heve beviset på at Fanaosten er best i<br />
verda. T.v. står britiske Jason Hinds som plukka Fanaosten til finalebordet, medan Cathy Strange (ytst til venstre) frå USA, sende brunosten<br />
til Barbro Stordalen til finalen.<br />
Fanaosten suveren i VM<br />
Jørn Hafslund veit at han lagar god ost. Men at Fanaosten<br />
skulle kårast til verdas beste, gjorde ystaren mållaus.<br />
Liv Kristin Sola<br />
– Nokon her i salen vil få livet endra i dag,<br />
sa Nigel Barden frå britiske BBC, som<br />
leia finale-showet.<br />
I salen sat bonde og ystar, Jørn Hafslund<br />
frå Ostegården på Krokeide i Fana.<br />
Han visste at hans Lagra Fanaost var ein<br />
av dei seksten finalistane. Men at det var<br />
han som skulle få snudd kvardagen opp<br />
ned frå denne fredags ettermiddagen,<br />
det var meir enn han turte å håpe på.<br />
– Då eg måtte fram på scena var eg<br />
heilt himmeldotten, som dei seier i Lyngdal,<br />
humrar verdas beste ystar, då Bondevennen<br />
ringer måndag morgon.<br />
Verdas beste råvarer<br />
Hafslund skryt over miljøet blant norske<br />
ystarar, og legg vekt på at eit godt nettverk<br />
er avgjerande for å lukkast.<br />
– Vi har eit ekstremt godt samarbeid.<br />
Vi deler kompetanse, men ikkje oppskrifter.<br />
Kvar ost skal vere unik. Vi lever av<br />
mangfald i produkta våre, seier Hafslund.<br />
Lagra Fanaost har vunne fleire gullmedaljar<br />
og vart kåra til årets beste meieriprodukt<br />
i NM i fjor.<br />
– Kvifor?<br />
– Reine smakar og god balanse mellom<br />
sødme og salt, og fin konsistens,<br />
seier Hafslund.<br />
– Men produktet vert ikkje betre enn<br />
råvarene. Det er suverent at vi har eit<br />
landbruk har til lands som produserer så<br />
gode råvarer at vi kan hevde oss i verdstoppen,<br />
seier Hafslund.<br />
Eit livsverk til neste generasjon<br />
I tillegg til mjølk frå eigne tolv mjølkekyr<br />
sper han på med mjølk frå Tine. Hafslund<br />
er stolt av å vere ein del av osteeventyret i<br />
Norge, som gir forbrukarane mange gode<br />
smaksopplevingar, men innrømmer at han<br />
Sjå, lukte og smake: Norske Siri Helen<br />
Hansen-Barry var finaledommar i lag med<br />
blant anna franske Roland Barthélemy (t.v.)<br />
og britiske Jason Hinds.<br />
18 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Ny rekord: Heile 3472 ostar skulle bli til 76 Super Gold-ostar, før 16 finaledommarar<br />
plukka ut kvar sin favoritt til sjølve finalen.<br />
til tider var nær ved å gi opp. Alt dreidde seg<br />
om ost og utfordringane stod i kø. Men i dag<br />
er han stolt over det han har bygd opp på<br />
ein tradisjonell vestlandsgard, ikkje minst<br />
med tanke på neste generasjon.<br />
– Eg trur eg kan overlevere ei fin bedrift<br />
til neste generasjon, seier Hafslund.<br />
Eldstesonen er i fullt arbeid i produksjonen<br />
og fleire av barna står i kø for å<br />
vere ein del av dette.<br />
– Det er motivasjon i seg sjølv, seier<br />
Hafslund.<br />
Søker råd hjå erfarne<br />
Kor dette endar veit ingen, men Hafslund<br />
og familien vil no søke råd hjå dei som<br />
har vore gjennom dette før, frå folk som<br />
han stolar på, for å legge ein plan for vegen<br />
vidare.<br />
– Er du utseld for Fanaost?<br />
– Nei, eg har halde litt attende, men<br />
eg har bestillingar…., ja, det er heilt<br />
sjukt, seier Hafslund.<br />
Nettverk, nettverk, nettverk<br />
– Skal du starte eiga bedrift må du ha eit<br />
lite oppkomme av idear og sjå kva moglegheiter<br />
du har rundt deg. Du må ha<br />
evne til å knytte deg til eit godt nettverk.<br />
Det er avgjerande for å klare å stå i dette<br />
i motgang og i medgang.<br />
– Vi har eit spesielt godt utgangspunkt<br />
med fine råvarer. Har du overskot<br />
og guts, må du berre satse. Det er truleg<br />
det som må til i norsk landbruk, å vidareforedle<br />
varene våre sjølve. Og nettverket<br />
er der, du må finne det og bli ein del av<br />
det. Men du må ha ein plan. Det går fleire<br />
år før du kan rekne med å tene pengar,<br />
seier Hafslund.<br />
Verdas beste brunost:<br />
Barbro Stordalen (t.v.)<br />
frå Stordalen<br />
gardsbruk, i Tinn i<br />
Telemark, imponerte<br />
dommarane med sin<br />
Heilfeit Brun Geitost.<br />
Osten fekk ein delt<br />
andreplass og ystaren<br />
jubla i lag med Andrea<br />
frå Nederland, som er<br />
tilsett i drifta.<br />
Lidskapeleg frå dommarane<br />
om finaleostane<br />
Danske Claus Meyer (bilete over), kulinarisk<br />
entreprenør og grunneleggjar av<br />
restauranten Noma i København: – Den har<br />
ein spiss, men ikkje for mykje. Eg vil ikkje<br />
at ostane mine skal vere ei drama-Queen.<br />
Svenske Peter Martinsson: – Osten er<br />
audmjuk og skrik ikkje høglydt. Den har<br />
god balanse mellom søtt og salt – som<br />
livet sjølv. Osten gret når den vert kutta,<br />
men du forstår at det er av glede, ikkje<br />
av sorg.<br />
Carlos Vescas frå Mexico: – Ost var ein<br />
måte å livnære seg på gjennom vinteren.<br />
Denne osten fortel nettopp den historia.<br />
Kobus Mulder, ystar frå Sør-Afrika,<br />
sparte ikkje på superlativa:<br />
– Om eg ikkje tek feil, er det seks ostar<br />
av kumjølk, seks av geitemjølk, to frå<br />
sau, ein frå bøffelmjølk og ein miks i finalen.<br />
Geita utfordrar dyra med store jur og<br />
fire spenar. Denne osten viser kva som<br />
er mogleg å få til av geitmjølk.<br />
– Denne litle osten var heilt perfekt.<br />
Når eg fekk den i munnen, tenkte eg at<br />
ok, eg kan reise herifrå i kveld.<br />
– Eg har ikkje ord. No vil eg berre vere<br />
åleine ein augneblink for å nyte smaken.<br />
Denne osten kan begjærast med heile<br />
hjarta. Som ystar er eg svært sjalu overfor<br />
ystaren som laga eit produkt kan gi så mykje<br />
glede til ein enkel sjel som meg sjølv.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 19
Tips oss om nye<br />
bondevennar!<br />
Gi tre veker med Bondevennen gratis til nokon du syns<br />
burde ha bladet.<br />
Vi sender ut eit brev til mottakarane og fortel dei at det er du som gir bort<br />
Bondevennen, at det er helt uforpliktande, og at bladet stoppar etter tre veker.<br />
Gå inn på www.bondevennen.no/gibort<br />
Her kan du enkelt fylle ut kven som skal få tre gratis utgåver av Bondevennen og<br />
velje deg ein fin premie. Du kan og ringe oss på telefon 51 88 72 61 eller sende oss<br />
ein epost på post@bondevennen.no så sender vi deg eit verveskjema i posten.<br />
Gi tre<br />
veker med<br />
Bondevennen<br />
gratis
Gi til åtte<br />
Lynghonning frå Jæren Honning (1 kg)<br />
Mattermos frå Stanley<br />
Gi til seks<br />
Gi til seks<br />
Krus<br />
Blomsterlauk<br />
Gi til fire Gi til fire Gi til fire<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 21<br />
Bøff<br />
Handlenett<br />
Minnepinne
Jordnært: Sauene er tillitsfulle og klare til å bli sett inn i floren for vinteren. Kristin Lemme er odelsjente på Voss, og likar arbeidet med dyr.<br />
Vil gjera kvinner meir stolte av yrket sitt<br />
Klesmerket FLOR vil hylla arbeidskvinna, og gründer Kristin<br />
Lemme sitt mål er å få fleire kvinner inn i landbruket.<br />
Med fjøsjakke i fine fargar gjekk ho til topps i Nordea si gründerjakt.<br />
Anne Rivenes, frilansjournalist<br />
Ein sommardag for sju år sidan kom<br />
Kristin Lemme heim frå kontorjobben,<br />
og såg at gjerdet på garden måtte fiksast.<br />
Ho sette i gang, utan å skifta først.<br />
-Eg spurte meg sjølv, kvifor er me så<br />
tradisjonelle når det gjeld arbeidsklede?<br />
Det går jo fint å gjera gardsarbeid i kjole!,<br />
seier Lemme.<br />
Fin på jobben – også i kjeledress<br />
Dermed var idéen sådd. Kvifor ikkje laga<br />
fine og funksjonelle arbeidsklede for<br />
kvinner i landbruket? Hadde det ikkje då<br />
blitt trivelegare å jobba på garden? Jau,<br />
alle Kristin diskuterte idéen sin med,<br />
var fulle av entusiasme og støtte. Første<br />
samarbeidspartnar vart Torgunn Hegland.<br />
– Ho hadde starta opp klesmerke<br />
før, og såg raskt potensial for smarte<br />
arbeidsklede for kvinner. Men me var<br />
begge opptekne i anna arbeid, og idéen<br />
vart liggjande på vent, seier Lemme.<br />
Frå freestyle til fjøsdress<br />
Kristin Lemme er odelsjente til eit sauebruk<br />
på Voss, og har utdanning innan<br />
prosjektleiing. I mange år var jobbarenaen<br />
store idrettsarrangement, som<br />
freestyle-VM på Voss og ungdoms-OL på<br />
Lillehammer.<br />
Her var det ho møtte reklamemannen<br />
Johan Høstmælingen, som hadde<br />
vore engasjert av Bondelaget til å jobba<br />
med rekruttering av kvinner i landbruket.<br />
Han fall for Flor-idéen og kasta seg<br />
heilhjarta inn i arbeidet med utvikling og<br />
konkretisering.<br />
– Flor betyr fjøs på Voss og andre delar<br />
av Vestlandet, og namnet kan også<br />
spela på blome og blomstring, forklarar<br />
gründeren.<br />
Trygt med fleire på laget<br />
Også vossingen Patrik Søreide kom med<br />
på laget, og designar Ingrid Brandseth,<br />
med moteutdanning frå Milano, tok utfordringa<br />
med å setja Kristin Lemme<br />
sine idéar ned på teiknepapiret.<br />
Kva har vore avgjerande for å bringa<br />
Flor frå idé til ferdig produkt?<br />
– At eg har fått med meg flinke folk<br />
som har trudd på idéen. Når me er fleire<br />
i lag, er det heller ikkje så skummelt å<br />
satsa, seier Kristin Lemme og smiler<br />
breitt.<br />
Til topps i «Gründerjakten 2018»<br />
Det store vendepunktet og drøymestarten<br />
fekk Flor-gjengen i Nordea sin<br />
konkurranse «Gründerjakten 2018».<br />
Av 177 påmeldte vart Flor først ein av ti<br />
finalistar. Deretter, mykje takka vera<br />
Johan Høstmælingen sin suverene<br />
presentasjon, gjekk Flor heilt til topps og<br />
innkasserte den prestisjetunge sigeren.<br />
– Premien var heilt utruleg viktig. Ei<br />
heil årsløn betalt av Nordea, slik at eg<br />
kan jobba med Flor på fulltid. Dessutan<br />
får me god rådgjeving undervegs, seier<br />
22 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
«Få med deg folk som<br />
er flinkare enn deg»<br />
KRISTIN LEMME, NORDEA-GRÜNDER 2018<br />
Lemme, som har jobbtittel Nordeagründer<br />
fram til mars, i tillegg til å vera<br />
dagleg leiar i Flor.<br />
– Det kulaste med Flor er at dei set<br />
fokus på kvinner i mannsdominerte yrke.<br />
Det har eg tru på, for me treng fleire<br />
kvinner i mannsdominerte yrke. Sånn<br />
sett trur eg at produktet er skalerbart til<br />
andre bransjar enn primærnæringa, sa<br />
Brynjolv Anke, konserndirektør for bedriftsmarked<br />
i Nordea, då vinnaren vart<br />
utropt.<br />
Våronn-bukse i FK-butikken<br />
I haust kom dei første Flor-kleda i butikken.<br />
Både på eigen nettbutikk og i 16 av<br />
Felleskjøpet sine butikkar, frå Alta i nord<br />
til Fredrikstad i sør. I heimbygda Voss har<br />
Kristin Lemme opna utsalet LOKAL, der<br />
Flor-kleda vert presentert side om side<br />
med andre lokale særmerkte kvalitetsvarer.<br />
– Til no har me to bukser, ei jakke og t-<br />
skjorter. Men det kjem også ei fleecejakke<br />
no før jol, og me jobbar med ein kjeledress<br />
som kjem til våren. Me har også planar<br />
om fleire sommarprodukt, seier Kristin<br />
Lemme, som ikkje er framand for tanken<br />
om ein kvardagskjole til arbeidsbruk.<br />
Trass alt, det var kjole ho hadde på seg<br />
den dagen ho fiksa gjerdet i ein fei, dagen<br />
då idéen om Flor poppa opp.<br />
Menn som heiar på kvinner<br />
– Det viktigaste me ynskjer å oppnå er<br />
at fleire kvinner vil inn i landbruket. Eg<br />
skal bli bonde sjølv, og eg ynskjer ikkje<br />
at landbruket skal bli lagt ned. Det betyr<br />
mykje at me er fleire som ynskjer å halda<br />
gardane i drift og produsera norsk mat.<br />
Dessutan, også kvinner som arbeider<br />
som elektrikarar, maskinkøyrarar og<br />
røyrleggjarar ynskjer seg komfortable<br />
og fine arbeidsklede. Og me har planar<br />
om å utvida utvalet vårt, seier Kristin<br />
Lemme.<br />
Menn har lurt på om Flor ikkje har<br />
klede til dei også. Og jau, då har dei laga<br />
t-skjorte med teksten «Eg likar kvinner i<br />
Flor(en)».<br />
– Det er overraskande mange menn<br />
som engasjerer seg i prosjektet. Mange<br />
ektemenn, brør og fedrar har kjøpt plagg<br />
til «sine damer», for å visa at dei heiar<br />
på dei. Både menn og kvinner ser at det<br />
er bruk for eigne arbeidsklede for kvinner.<br />
Me ynskjer å laga plagg som er så<br />
kjekke å ha på seg at ein gler seg til å gå<br />
ut og jobba.<br />
Språk er identitet<br />
«Sjodna» (fjøsstell på vossamål) er namnet<br />
på arbeidsbukse og jakke. Buksa<br />
toler ein vassprut i fjøsen eller eit vått<br />
fange med gras, sidan den har vassavvisande<br />
stoff framme og har behageleg<br />
stretch på baksida. Lomma på sida har<br />
plass til litt verktøy, eller mjølkeflaske til<br />
kopplamma.<br />
«Våronn» er ei solid arbeidsbukse<br />
med lommer til kniv, mobil og spiker.<br />
Den har blitt testa både på traktorsetet<br />
og på sauesanking. T-skjortene har<br />
namn som «Strå» og «Slått».<br />
Kor viktig er namna og nynorsken?<br />
– Nynorsk er kjempeviktig for meg, sidan<br />
me spelar på Voss og det at me høyrer til<br />
her. Språk er viktig for identiteten, meiner<br />
Lemme.<br />
Aller helst skulle Flor vore produsert<br />
i Noreg, men det let seg vanskeleg<br />
gjera. Bedriftsetableraren er difor nøgd<br />
med at fabrikken i Kina er ein sertifisert<br />
produsent med krav knytt til bærekraft<br />
og arbeidsmiljø. At ho i det heile teke<br />
skal bidra til auka klesproduksjon, er<br />
ikkje noko ho tek lett på.<br />
Kristin sine tre råd til gründerar<br />
Gjennom dei mange åra som har gått frå<br />
idéen oppstod ved gjerdet på heimegarden,<br />
til arbeidskleda no er produserte og<br />
komne i bruk, har Kristin Lemme gjort<br />
seg mange erfaringar. Ikkje alt har gått<br />
etter planen. Ting har teke tid, og problem<br />
har oppstått undervegs. Og på heimesida<br />
florworks.no deler Kristin openhjartig<br />
sine små tabbar og utfordringar.<br />
Ho har lært både nytt og nyttig, og deler<br />
gjerne sine beste råd.<br />
– For det første, få med deg folk som<br />
er flinkare enn deg. Det er lurt å alliera<br />
seg med nokon som kan meir enn deg<br />
om ulike felt. For det andre, lag ein god<br />
forretningsplan, og tenk at den skal vera<br />
relevant for deg og ditt produkt. For det<br />
tredje, ver open og ærleg undervegs i<br />
prosessen. Då får du med deg kundane<br />
og publikum på reisa di, og fleire engasjerer<br />
seg.<br />
Designhjelp: Ingrid Brandseth (i front) i firmaet 150 Yards Ahead har utforma kleda etter<br />
Kristin Lemme sine forklaringar.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 23
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Historisk stort lager<br />
Nortura har nærmare 11.000 tonn kjøt på reguleringslager, eit historisk<br />
høgt volum. Ifølge direktør for Nortura Totalmarked, er det lite rom<br />
for nyetableringar i alle husdyrproduksjonar.<br />
Liv Kristin Sola<br />
Direktøren for Totalmarked kjøtt og egg,<br />
Ole Nikolai Skulberg er på besøk i Sandeid<br />
for å møte Nortura-eigarane. Kantina<br />
hjå slakteriet er fullsett av engasjerte<br />
bønder. Kveldens tema er marknadsbalansering<br />
og moglegheiter i marknaden.<br />
– Vi er nå en gang der, folkens, at det<br />
er overproduksjon på stort sett alt. Landbrukspolitikken<br />
har i seinare år handla<br />
om å gi gass. Det bør vi ikkje halde fram<br />
med, skal vi klare å balansere marknaden<br />
og oppretthalde ein stabil pris til<br />
bonden. Etterspurnaden heng ikkje med<br />
produksjonen, seier Skulberg.<br />
Situasjonen for gris er svært krevjande.<br />
Lam vil truleg vere i balanse frå neste år,<br />
medan sauekjøt hopar seg opp på lager.<br />
Klekketala frå verpehøns er på veg opp<br />
som ein følgje av fleire nyetableringar. Vi<br />
er på veg mot ein potensiell stor overproduksjon<br />
på egg. Slik summerer direktøren<br />
marknadssituasjonen. Han minner om at<br />
Nortura har dobbel mottaksplikt på egg,<br />
både frå bønder og frå andre pakkeri.<br />
Nærmar seg balanse for storfekjøt: Auka produksjon og redusert etterspurnad etter storfekjøt<br />
i marknaden, sender signal om å bremse for nyetableringar også i denne produksjonen.<br />
Produksjonsregulering<br />
Tiltak som regulerer produksjon vert<br />
stadig viktigare og Skulberg skulle<br />
gjerne hatt ei lang liste over tiltak. Han<br />
understrekar at det aller viktigaste i periodar<br />
med overproduksjon, er unngå å<br />
produsere varen.<br />
– Ein reduksjon frå 25 til 22 prosent i<br />
rekruttering av søyer vil utgjere 600 tonn<br />
mindre sauekjøt på lager, seier Skulberg.<br />
For gris gir han eit røft anslag på<br />
3500-4000 purker for mykje, men viser<br />
samstundes til at seminbruken er<br />
redusert med ti prosent. Frå salen vert<br />
det peika på utfordringa ved at det vert<br />
utbetalt store bonusar i smågrisformidlinga<br />
parallelt med at det vert diskutert<br />
produksjonsdempande tiltak.<br />
– Alle tiltak som reduserer volumet<br />
inn til slakteriet, har lågare kostnad<br />
for næringa enn å få omsett overskot i<br />
marknaden. Når produksjonen går rett<br />
på lager for seinare å tas ut igjen for å<br />
omsettast i markanden, då begynner<br />
kostnadane å dra seg til, seier Skulberg.<br />
På forslag om skrelle vekk nedste tredjedel<br />
av produsentane, svarer Skulberg at<br />
det uavhengig av talet på produsentar, alltid<br />
vil det vere ein nedste tredjedel.<br />
– Spørsmålet er kor mange produsentar<br />
de vil vere på neste møte.<br />
«Vi må vinne<br />
forbrukaren og<br />
gjere ein innsats for<br />
å auke kunnskapen<br />
blant folk.»<br />
OLE NIKOLAI SKULBERG<br />
Innsatsen for å auke storfeproduksjonen<br />
har gitt resultat. For ikkje mange år<br />
sidan var det 15.000 tonn i underskot. No<br />
nærmar vi oss marknadsbalanse. Skulberg<br />
minner om at Innovasjon Norge har<br />
løyva søknadar tilsvarande 1400 båsplassar<br />
i inneverande år. I tillegg er det undersøkingar<br />
som tyder på at talet på mordyr<br />
vil auke med 20.000 fram mot 2025.<br />
– Rommet for nyetableringar svært<br />
trongt dersom næringa skal klare å oppretthalde<br />
prisnivået, med mindre forbruket<br />
av storfekjøt aukar kraftig.<br />
Må auke kunnskapen<br />
– Vi har eit stort potensial for marknadsføring,<br />
men ved overproduksjon er det<br />
alltid ei vurdering; kva for produksjon<br />
skal prioriterast i forhold til marknadsføring<br />
og kampanjar. Vi må vinne forbrukaren<br />
og gjere ein innsats for å auke<br />
kunnskapen blant folk, seier Skulberg.<br />
Han minner om at norske bønder produserer<br />
råvarer av kvalitet i verdsklasse.<br />
Vi har importvern og ein pris for råvarene<br />
som ligg to til tre gonger over prisen i nabolanda<br />
våre.<br />
– Skal vi oppretthalde posisjonen og<br />
tilliten må vi ta forbrukaren på alvor og<br />
akseptere at krava til norsk landbruk i<br />
somme tilfelle er høgare enn elles i Europa.<br />
Då har vi ikkje råd til å skli i spørsmål<br />
om dyrevelferd.<br />
24 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
AKTUELT I LANDBRUKET<br />
Står sterkast i lag<br />
- Ein balansert marknad og stabil pris kan berre skje<br />
om bøndene står i lag, seier Ole Nikolai Skulberg.<br />
Liv Kristin Sola<br />
– Eg trur rett og slett at vi ikkje har det<br />
heilt klart føre oss kva marknadsordninga<br />
betyr og kor viktig den er for norsk<br />
landbruk. I alle fall kan det vere nyttig<br />
med ein repetisjon, seier initiativtakar til<br />
samlinga, Karluf Håkull, rådgivar i Nortura.<br />
Direktøren for Totalmarked kjøtt og<br />
egg, Ole Nikolai Skulberg, understrekar<br />
at føremålet med marknadsbalanseringa<br />
er å sikre avsetnad for bonden<br />
sine råvarer til ein stabil og høgast mogleg<br />
pris. Han minner om at samvirke og<br />
marknadsbalansering er ein føresetnad<br />
for å produsere mat ytst ved havet og inst<br />
i fjorden.<br />
Høg marknadsdel er viktig for pris<br />
Skulberg er tydeleg på at marknadsreguleringa,<br />
med mottaks- og forsyningsplikt,<br />
er heilt avgjerande for landbruk<br />
i heile landet.<br />
Han får spørsmål om kor låg marknadsdel<br />
Nortura kan tole og framleis<br />
sitte med marknadsregulering. Skulberg<br />
vil ikkje definere ei grense, men gjer det<br />
klart at eit sterkt Nortura er garantisten<br />
for ein høg, stabil pris - i begge endar av<br />
verdikjeda. Høg marknadsdel i primærleddet<br />
løfter prisen til produsent. Blir<br />
Nortura for små i sluttmarknaden har<br />
dei ikkje musklar nok til å oppretthalde<br />
eit stabilt og høgt prisnivå og sørge for at<br />
kostnadane blir ført vidare i verdikjeda.<br />
– Andre aktørar tilpassar seg den prisen<br />
Nortura klarer å oppnå, derfor er eit<br />
slagkraftig Nortura viktig for alle husdyrprodusentar,<br />
seier Skulberg.<br />
Pris som virkemiddel<br />
Pris er ifølgje Skulberg det viktigaste<br />
reguleringsvirkemidlet og vert aktivt<br />
nytta for å tilpasse produksjon over tid.<br />
Pris fungerer derimot dårleg som virkemiddel<br />
for å handtere raske endringar<br />
i marknaden, slik som under tørken i<br />
sommar.<br />
– Utan marknadsregulering og mål<br />
om stabil pris, ville betaling for storfeslakt<br />
smelt i bakken i sommar, for å redusere<br />
innmeldingar til slakt og forsøke<br />
raskt vidaresal til kjedene til ein låg pris,<br />
seier Skulberg.<br />
Gjennom landbruksforhandlingane er<br />
det fastsett tre system for prissetting av<br />
slakt:<br />
Målprismodellen gjeld for gris, mjølk,<br />
korn og oljefrø, potet og noko grønt og<br />
eple. Målprisen vert fastsett av faglaga<br />
og styresmaktene i jordbruksforhandlingane.<br />
Volummodellen gjeld for storfe, sau/lam<br />
og egg. Styret i Nortura set ein gjennomsnittleg<br />
engrospris. Det er ikkje lov<br />
for Nortura å ta ut høgare pris, då svarar<br />
landbruksdirektoratet med å sette tollen<br />
i null inntil Nortura har ordna opp i situasjonen.<br />
Referansepris gjeld for kylling. Prisdanning<br />
skjer etter avtale mellom kjedene<br />
og kvar av leverandørane.<br />
«... eit slagkraftig<br />
Nortura er viktig<br />
for alle husdyrprodusentar»<br />
OLE NIKOLAI SKULBERG<br />
Mottaks- og forsyningsplikt er limet<br />
Samvirkeorganisasjonane har mottaksplikt<br />
frå alle bønder, forsyningsplikt til<br />
heile norsk næringsmiddelindustri og<br />
informasjonsplikt til heile bransjen.<br />
Mottaksplikt betyr at Nortura har plikt<br />
til å ta imot slakt frå alle produsentar<br />
over heile landet, uavhengig av kor dei<br />
normalt leverer slakt. Nortura pliktar å<br />
betale gjeldande og lik pris til alle, uavhengig<br />
av medlemsskap. Prisen omfattar<br />
også etterbetaling.<br />
I praksis betyr det at Nortura handterer<br />
alt overskot av kjøt gjennom reguleringslager.<br />
Ved store overskot må<br />
Nortura vurdere ulike reguleringstiltak.<br />
Ole Nikolai<br />
Skulberg<br />
Eventuelle tiltak må godkjennast av omsetningsrådet<br />
og vert finansiert gjennom<br />
omsetningsmidlar.<br />
– All risiko og kostnad knytt til overproduksjon<br />
ligg hjå bonden gjennom<br />
omsetningsmidlane og høve til å kunne<br />
ta ut pris, seier Skulberg.<br />
Forsyningsplikt betyr at Nortura har<br />
plikt til å selje heile slakt til konkurrerande<br />
aktørar til same pris som til eigne<br />
slakteri, altså gjeldande engrospris.<br />
Er dekningsgraden under hundre, vert<br />
skrottane fortdelt mellom aktørane etter<br />
marknadsdel. I tillegg kan aktørane<br />
hente varer frå reguleringslager. Ved<br />
underdekning av slakt vert det opna for<br />
import til redusert tollsats.<br />
– Mottaksplikt og forsyningsplikt er<br />
sjølve limet i marknadsreguleringsordninga,<br />
og er avgjerande for ein stabil pris<br />
til bonden og for aktørane i marknaden.<br />
Samstundes er mottaksplikta eit sikringsnett<br />
for bønder som leverer heile<br />
sin produksjon til slakteri, men også for<br />
dei som vil starte med eigen foredling<br />
fordi samvirke pliktar å ta imot overskotet,<br />
seier Skulberg.<br />
Marknadsreguleringa bidreg ifølgje<br />
Skulberg, verken positivt eller negativt<br />
på botnlinja til Nortura. Verdiane i Nortura<br />
vert i hovudsak skapt av foredlingsindustrien<br />
og inntektene dei klarer å<br />
skape i sluttmarknaden på lik linje med<br />
dei andre aktørane i bransjen.<br />
Totalmarked kjøtt og egg<br />
Nortura har ansvar for marknadsregulering<br />
av kjøt og egg. Den operative drifta av<br />
marknadsordninga er skilt ut i Totalmarked<br />
kjøtt og egg.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 25
KRONIKK<br />
Svenn Arne Lie,<br />
statsviter og tidligere<br />
forsker ved NILF<br />
Klaus Mittenzwei,<br />
forsker ved NIBIO<br />
Handlingsrom for importvern<br />
I sine innspill til vårens jordbruksforhandlinger<br />
anbefalte TINE og Nortura at<br />
staten og jordbrukets faglag måtte være<br />
forsiktige med å øke målprisene for melk<br />
og kjøtt. Dette ble grunngitt blant annet<br />
med behovet for å styrke konkurransekraften<br />
for norske råvarer, og at import<br />
med full toll allerede i dag er konkurransedyktig<br />
med dagens norske priser. Forhandlingspartene,<br />
staten og faglagene,<br />
tok hensyn til samvirkene sine innspill.<br />
Rammen i årets jordbruksoppgjør ble i<br />
stor grad finansiert gjennom budsjettstøtte.<br />
Vi mener at den potensielle importbeskyttelsen<br />
er høyere enn det en<br />
samlet sektor synes å være enige om.<br />
Det er fortsatt mulig, teknisk sett, å øke<br />
prisene på norske råvarer innenfor dagens<br />
importvern. At næringen ønsker å<br />
holde prisene på nåværende nivå er legitimt<br />
og forståelig gitt dagens overproduksjon,<br />
men kan i mindre grad begrunnes<br />
med manglende tollbeskyttelse.<br />
Vare<br />
Norsk<br />
pris<br />
kr/kg<br />
Verdensmarkedspris<br />
kr/kg<br />
Norturas egen oversikt over importvernet<br />
illustrerer poenget. For indrefilet av<br />
storfe ligger importpris, inkludert toll,<br />
237 kr/kg over norsk pris, som er 302 kr/<br />
kg. Den tilsvarende prisen for indrefilet<br />
«Det er fortsatt<br />
mulig, teknisk sett<br />
å øke prisene på<br />
norske råvarer<br />
innenfor dagens<br />
importvern.»<br />
av svin ligger imidlertid 20 kr/kg under<br />
norsk pris, som er 128 kr/kg. Her er<br />
norsk vare utsatt for reell importkonkurranse.<br />
Hvorfor er det forskjell mellom<br />
Toll (anvendt<br />
utheva)<br />
Mulig norsk pris<br />
med tollbeskyttelse<br />
(kr/kg)<br />
kr-toll % toll kr-toll % toll<br />
Matkveite 2,47 1,80 2,13 347 % 3,93 8,05<br />
Bygg 2,32 1,52 1,74 318 % 3,26 6,35<br />
Havre 2,06 1,55 1,52 233 % 3,07 5,16<br />
Heilmjølk industri 5,50 3,10 4,46 388 % 7,56 15,13<br />
Kvitost 55,00 26,56 27,15 277 % 53,71 100,13<br />
Storfe Heilt slakt 60,50 32,42 32,28 344% 64,70 143,94<br />
Storfe Kvart bakpart 68,60 36,00 66,40 344% 102,40 159,84<br />
Lam Heilt slakt 64,60 49,51 32,49 429% 82,00 261,91<br />
Svin Heilt slakt 32,43 17,88 24,64 363% 42,52 82,78<br />
Kylling Heilt slakt 26,81 20,56 48,40 425% 68,96 107,94<br />
Konsumegg 19,00 9,01 12,59 272% 21,60 33,52<br />
storfe og svin? Jo, Norge gikk over fra<br />
kronetoll til prosenttoll for storfe i 2013.<br />
Dette ga høyere beskyttelse og mulighet<br />
for norsk prisøkning. Importvernet for<br />
svin har lignende muligheter. En overgang<br />
fra kronetoll til prosenttoll ville<br />
ført til at importert vare lå 74 kr/kg over<br />
norsk pris. Dermed ville indrefilet av svin<br />
fått om lag samme beskyttelse som indrefilet<br />
av storfe har i dag.<br />
Eksemplet viser at selve importvernet<br />
gir handlingsrom for økte priser. Det er<br />
åpenbart mange krevende avveininger<br />
som oppstår ved å benytte seg av handlingsrommet<br />
til å styrke tollvernet. Forholdet<br />
mellom mengde og prisuttak er<br />
en slik avveining. Realiteten er at handlingsrommet<br />
i tollvernet i dag ikke utnyttes<br />
fullt ut for mange produkter.<br />
Vi skal ikke stikke under en stol at høyere<br />
norske priser vil kunne ha betydelige<br />
konsekvenser for norsk jordbruk, men<br />
også dagens prioritering av høyere volum<br />
framfor høyere produsentpriser har<br />
betydelige konsekvenser i så måte. En<br />
prioritering av høyere norske priser vil i<br />
første omgang kunne føre til at forbrukerne<br />
etterspør mindre kjøtt, både fordi<br />
prisoppgang fører til lavere konsum i<br />
seg selv, men også fordi konsumentene<br />
vil gå over til alternative produkter. Dernest<br />
kan prisøkninger uten samtidige<br />
kutt i tilskudd i første omgang føre til økt<br />
produksjon, økt overproduksjon. Senere<br />
produksjonskutt kan by på utfordringer<br />
med å opprettholde et aktivt landbruk<br />
Handlingsrom: Kolonnen til høyre viser<br />
hvilke priser norske bønder kunne hatt på<br />
sine råvarer hvis handlingsrommet i<br />
importvernet ble anvendt. Kilde: Landbruksog<br />
matdepartmentet og NIBIO<br />
26 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
KRONIKK<br />
Kunne koste mer: Handlingsrommet for norsk jordbrukspolitikk er større enn det enkelte i næringen vil ha oss til å tro,<br />
skriver kronikkforfatterne. Illustrasjonsfoto: Bondevennen<br />
over hele landet. Økte forbrukerpriser<br />
er også forbundet med samfunnsøkonomisk<br />
velferdstap. Til sist kan det også<br />
bli utfordringer med grensen for intern<br />
støtte i WTO-avtalen. Et viktig spørsmål<br />
er også hvordan eventuelle prisøkninger<br />
lar seg gjennomføre i praksis. Alt annet<br />
likt vil høyere produsentpriser føre til<br />
økt produksjon. Prisøkninger må i så fall<br />
ledsages av reduksjoner i budsjettstøtte<br />
og andre tiltak for å unngå produksjonsinsentiver.<br />
Samtidig er det tydelige tegn på at stadig<br />
fokus på økt volum i norsk matproduksjon<br />
ikke nødvendigvis vil være en bærekraftig<br />
vei framover. Norsk jordbruk har<br />
en betydelig og skadelig overproduksjon<br />
på viktige jordbruksvarer. Markedsbalanse<br />
er både ønskelig og nødvendig for<br />
å kunne øke produsentpriser og bedre<br />
driftsøkonomien i sektoren. Det er ikke<br />
entydig hvordan en slik politikk slår ut<br />
på selvforsyning, arealbruk og fôrimport.<br />
Forholdet mellom fôrpris og produsentpris<br />
er i denne sammenhengen trolig<br />
en viktig faktor. Bygdeforsker Jostein<br />
Vik påpeker i Nationen 5.10. med rette<br />
at klima, helse og dyrevelferd er viktige<br />
drivkrefter som kan utfordre vektleggingen<br />
av volumproduksjon i norsk jordbruk<br />
på sikt. Nedgang i etterspørsel etter rødt<br />
kjøtt, som storfe og sau, kan få ringvirkninger<br />
langt utover kjøttproduksjonen.<br />
Fokus på høyere pris kan i en slik<br />
situasjon bidra til å stabilisere inntekter<br />
og gjøre jordbruket mindre avhengig av<br />
budsjettstøtte.<br />
Norsk jordbruk har mange muligheter.<br />
Ulike veivalg gir forskjellige løsninger.<br />
Ingen av løsningene nevnt over, kan<br />
fjerne problemet med målkonflikter og<br />
divergerende interesser. Handlingsrommet<br />
for norsk jordbrukspolitikk er likevel<br />
større enn det enkelte innad i næringen<br />
vil ha oss til å tro. Det er helt legitimt at<br />
næringen selv argumenterer for å holde<br />
prisene nede, men det er ikke greit å<br />
begrunne dette med manglende handlingsrom<br />
i importvernet.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 27
ATTLEGG<br />
Bli gravid igjen – få gratis jord<br />
Italia si høgrepopulistiske regjering vil freista å snu låge fødselstal<br />
ved å tilby gratis jordbruksjord til par som vel å få eit<br />
tredje barn. Italia har dei lågaste fødselstala i Europa, men kritiske<br />
røyster kallar framlegget «ny-middelaldersk» og hevdar<br />
det liknar på fascisten Benito Mussolini sine forsøk på å auka<br />
folkesetnaden i 1920- og 30-åra. Den såkalla «jord for barn»-<br />
planen vart klekt ut av det populistiske, høgreorienterte Legapartiet,<br />
som er del av Italia si koalisjonsregjering, og den er tatt<br />
inn i landets kontroversielle budsjett. Om planen blir implementert,<br />
vil foreldre som får eit tredje barn mellom 2019 og 2021<br />
bli gitt teigar av statseigd jord som dei kan disponera i 20 år.<br />
Kjelde: Independent<br />
Oste VM: Solid innsats av Bo Jensen<br />
Ystar Bo<br />
Jensen<br />
Foto: Privat<br />
Bo Jensen reiste frå Jæren til VM i Bergen<br />
med elleve ostar og kom heim att<br />
med sju medaljar. Osten Geitost med aske<br />
(t.h.) er ein av dei 76 Super Gold-ostane.<br />
Første år utan<br />
reklamasjon!<br />
2528 tonn runde tomatar har passert<br />
gjennom lokala til Ryfylke fellespakkeri<br />
i år og ikkje éin klage frå grossistane!<br />
– Veldig positivt, seier dagleg leiar<br />
Ingvild Høie.<br />
Ho meiner at tomatprodusentane<br />
på Rennesøy, Talje, Fogn, Idse og<br />
Finnøy gjorde noko lurt i fjor, då dei<br />
gjekk saman med resten av bransjen<br />
om å velja berre nokre få sortar runde<br />
tomatar.<br />
– Dei er betre på smak og kvalitet,<br />
seier Høie, som satsar på at neste år<br />
blir like klagefritt som denne sesongen.<br />
Sterk norsk innsats<br />
Dei norske ostane gjorde det svært<br />
godt i konkurranse med eit mangfald<br />
av ostar frå tradisjonelle ostenasjonar<br />
som Spania, Italia og England. Av<br />
dei 3472 VM-ostane frå 41 land, var det<br />
175 norske frå 58 ysteri. 241 dommarar<br />
frå 30 land kåra ein Super Gold-ost, på<br />
kvart bord. Av 76 Super Gold ostar var<br />
åtte norske. Totalt fekk 73 norske ostar<br />
medalje.<br />
Oste VM vart første gong arrangert i<br />
1988. Under Oste VM i London i fjor deltok<br />
sytten norske produsentar. I 2016 i<br />
Spania, var Norge representert med fem<br />
ostar. I finalen vart blåmuggosten Kraftkar<br />
frå Tingvollost på Nordmøre, kåra til<br />
verdas beste ost.<br />
Treff i hjarta<br />
Ein av finaledommarane var norske May-<br />
Liss Røsberg Heggland, produktutviklar i<br />
Tine. Ho legg vekt på god karakter, utsjånad<br />
og smak, men innrømmer at somme<br />
ostar kan treffe på eit heilt uforklarleg<br />
vis.<br />
– Det handlar om lidenskap i osten,<br />
seier Heggland.<br />
Ho ser det som ei enorm anerkjenning<br />
av norsk ystetradisjon, at Norge<br />
får arrangere Oste VM. På rekordtid har<br />
Norge blitt ein konkurrent å rekna med<br />
blant verdas beste ystarar.<br />
– Interessa for norsk ost har teke heilt<br />
av. Mange nye ysteri og stadig nye produsentar.<br />
Eg er stolt av å vere ein del av<br />
dette, seier Heggland.<br />
Dommar<br />
May-Liss<br />
Røsberg<br />
Heggland<br />
28 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
FAGLAG OG MØTE<br />
Rogaland<br />
NLR Rogaland<br />
inviterer medlemmer og generasjonsmedlemmer til fagleg og<br />
sosialt FØRJULSTREFF tysdag 27. nov. kl. 19.30 på Landbrukssenteret,<br />
Helleland.<br />
Sjå program i Fagnytt el. på heimesida vår.<br />
Påmelding innan fredag 16. nov. til tlf. 970 14 117 el.<br />
birgitt.harstad@nlr.no.<br />
Kurs i autorisasjon for kjøp og bruk av<br />
plantevernmiddel, Bryne og Strand<br />
Teori, både fornying og bevis for første gong. Velg ein av dagane:<br />
22/11 (Bryne), 28/11 (Bryne), 10/1 (Strand) eller 15/1 (Bryne).<br />
Praksisdag, berre bevis første gong. Velg ein av dagane: 6/12<br />
(Bryne), 6/2 (Bryne) eller 16/1 (Strand).<br />
Sjå rogaland.nlr.no for meir info og skjema for påmelding til<br />
Norsk Landbruksrådgiving Rogaland, tlf. 51 78 91 80.<br />
Det blir kurs på Helleland, Ølen og Haugesund etter nyttår.<br />
Hå Gjeterhundnemnd<br />
arrangerer Nordisk Nursery (nordisk unghundmesterskap)<br />
lørdag 10. og søndag 11. nov., med start kl. 08.00 hos Tore Siqveland,<br />
Grønholsvegen 140, 4362 Vigrestad.<br />
Styret<br />
Varhaug<br />
Plastinnsamling på Felleskjøpet, laurdag 10. nov. kl. 10.00 –<br />
12.00.<br />
Svala 4H<br />
Søre Hå Bondelag<br />
Det vert bondekafé på Vigrestad Idrettsklubb tirsdag 13. nov.<br />
kl. 19.30.<br />
Peder Skåre, frå Landkreditt Bank, kjem på besøk.<br />
Servering av pizza.<br />
Styret<br />
Lund Bondelag<br />
skal ha plastinnsamling lørdag 24. nov. 12.00-14.00.<br />
Sted: Årdalen og Per Børge Ollestad.<br />
Plastinnsamling Nærbø<br />
Laurdag 17. nov. kl. 10.00 – 12.00, parkeringsplassen,<br />
Bjorhaug industriområde.<br />
Me tar nett kr 50,- pr. person.<br />
Time Svineavlslag<br />
inviterer medlemmene til julemøte på Høghuset,<br />
fredag 14. des. kl. 19.30.<br />
Representant frå Fiskå Mølle vert med.<br />
Hjertelig velkommen!<br />
Påmelding Sem, tlf. 454 46 994.<br />
Styret<br />
Vigre 4H<br />
Styret<br />
Hugs møtekalenderen på nettsida vår,<br />
www.bondevennen.no<br />
Annonsar som har stått under Faglag og Møte i bladet blir<br />
lagt ut gratis på Bondevennens møtekalender på nett.<br />
Hald deg oppdatert på kva som skjer!<br />
LIVDYR<br />
Hereford stutkalver og<br />
kviger til salgs, født i år.<br />
Tlf. 984 90 235<br />
Holstein og Wagyu embryo<br />
til salgs.<br />
Kristian Skrettingland<br />
tlf. 915 85 571<br />
Gjesdal vêraring har kåra<br />
og gentesta vêrlam til salgs.<br />
Ring tlf. 958 40 550<br />
Rubrikkannonsar under<br />
«Frå bonde til bonde»<br />
blir lagt ut gratis på<br />
nettsida vår,<br />
www.bondevennen.no<br />
For oppsett av gjerde<br />
ring og få tilbud:<br />
Veshovda Drift AS<br />
/v Rolf Gravdal tlf 97 19 60 45<br />
Hytter, innredning og utstyr for fôring<br />
og stell av kalver. Tel. 908 26 618<br />
www.godkalven.no<br />
FRÅ BONDE TIL BONDE<br />
HØY/HALM/STRØ<br />
Norsk høy selges (H2)<br />
Tlf. 957 30 060<br />
Frøhøy, tørrhalm og<br />
høyensilasje selges<br />
Leveres med bil direkte på gården.<br />
Tlf. 970 90 902<br />
Frøhøy selges<br />
Tlf. 952 93 457 / 905 65 247<br />
Prima høy til salgs.<br />
Tlf. 48 47 80 52<br />
ARBEID UTFØRES<br />
Norsk saueklipper ledig<br />
Tlf. 974 24 654<br />
Saueklipping utføres<br />
Glenn Torland, tlf. 98 66 26 25<br />
Kjøle- og fryseanlegg/<br />
varmepumper<br />
Sola Kjøleservice,<br />
tlf. 918 53 800<br />
Kombivogn 2 x 4m<br />
45.000,- + mva<br />
GJØDSELTRANSPORT<br />
• Gjødseltransport lastebil/semi<br />
• Transport av maskiner, utstyr og fôr<br />
• Graving og massetransport<br />
Kontakt:<br />
Andreas 934 09 411 / Jarle 907 96 144<br />
Neste Bonde vennen kjem 16. november<br />
Bv 35 16. november<br />
Bv 36 23. november<br />
Bv 37 30. november<br />
Bv 38 7. desember<br />
Bv 39<br />
Bv 40<br />
14. desember<br />
21. desember<br />
Fristen for annonsar er torsdag veka før utgjeving.<br />
BONDEVENNEN Nr. 34 - 9. november 2018 29
REPARASJON AV LANDBRUKSMASKINER<br />
4343 ORRE - TLF. 51 42 81 00<br />
MOB. 911 50 314 - 986 55 414<br />
Gunnar Høien AS<br />
Tlf. 900 79 400<br />
Solceller og batterier til landbruket<br />
Opp?<br />
TRELAST<br />
Behov for lift?<br />
Vi har utleie på Bryne,<br />
Vigrestad og Harestad<br />
i Randaberg.<br />
Ring oss på 970 85 666<br />
og nå nye høyder!<br />
eikelsag@online.no<br />
Tlf. 48 15 45 05/99 44 79 03<br />
99 15 52 33<br />
Tlf: 905 56 907 / 405 50 644 www.kvernelandenergi.no<br />
www.ekstralift.no<br />
borge.meland@gmail.com<br />
Mob.: 911 74 250<br />
Brannvarslingsanlegg<br />
Vi leverer, monterer og tar service på FG-godkjent<br />
brannvarslingsanlegg til landbruk. Vi tar årlig kontroll<br />
av pulverapparater og brannslanger.<br />
Ta kontakt for befaring.<br />
Stian Stokka – Serviceingeniør brann<br />
tlf 453 98 866 – post@stokka-brannteknikk.no<br />
Vi leier ut minigravere<br />
fra 1,7 til 2,6 tonn, med<br />
eller uten fører hytte.<br />
Meislehammer, steinklype,<br />
hyggelige priser.<br />
Ring 970 85 666!<br />
www.ekstragraver.no<br />
VI KAN<br />
LANDBRUK!<br />
Våre sertifiserte<br />
elektrikere utfører<br />
elkontroll og termografering<br />
i landbruket.<br />
Vi er DSB og<br />
FG-godkjent.<br />
www.ave.no - Tlf. 09543<br />
Jærvegen 67, Nærbø<br />
I tillegg til alle typer<br />
betongsaging tilbys:<br />
• KJERNEBORING<br />
• MEISLING<br />
• ALT I RIVING<br />
Vi utfører rilling av<br />
spaltegulv/oppsamlings<br />
areal i fjøs, med<br />
gode erfaringer.<br />
Innovasjon Norge ønsker å møte både deg som planlegger<br />
å søke om landbruksmidler og bondens rådgivningspartnere.<br />
Vi legger derfor opp til flere møter rundt om i<br />
fylket. Målgruppen er først og fremst bønder som planlegger<br />
å sende inn en søknad i løpet av 2019, men også<br />
aktuelle rådgivere som lager planer for bonden.<br />
Agenda for møte:<br />
Informasjon fra Innovasjon Norge – hvordan vurderer vi<br />
søknadene og hva er viktig å få frem i søknaden. Søknadsprosessen<br />
sett fra en rådgiver. Hvordan utarbeides<br />
en driftsplan og hvilke forutsetninger skal legges inn. Erfaringer<br />
fra bonde som har gjennomført et prosjekt med<br />
støtte fra Innovasjon Norge. Korte møter med rådgivere<br />
fra Innovasjon Norge.<br />
Lokasjoner:<br />
Høiland Gard, Årdal – 13. nov kl. 19:00-22:00<br />
Landbrukssenteret, Helleland – 20. nov kl. 19:00-22:00<br />
Veksthusloftet Særheim, Klepp – 29. nov kl. 12:00-15:00<br />
30 Nr. 34 - 9. november 2018 BONDEVENNEN
For innmelding av slaktedyr og livdyr, spørsmål om inntransport,<br />
avregning, livdyrkjøp og andre henvendelser til Nortura,<br />
ring Nortura medlemssenter på tlf. 48 12 04 00.<br />
For levering påfølgende uke er innmeldingsfristen<br />
tirsdager kl. 16:00, for webinnmelding<br />
på Min side er fristen onsdag<br />
morgen kl. 06:00.<br />
Prisnedtrapping og slaktestrategi for gris før jul<br />
Fra mandag 3. desember starter den planlagte<br />
prisnedtrappingen for slaktegris. Dette gjøres for<br />
å få mer ferskt svinekjøtt før jul. Vi håper dermed<br />
at markedet kan dekkes med fersk norsk ribbe,<br />
og vi slipper å åpne for import.<br />
For å maksimere inntekta di er det viktig at du som<br />
svineprodusent tilpasser slaktingen til prisløypa. Årets<br />
prisnedgang følger samme mønster som i fjor. Du<br />
som svineprodusent vil oppnå økonomisk gevinst ved<br />
å endre slaktestrategi i samsvar med prisjusteringen og<br />
markedets behov for ferskt svinekjøtt før jul.<br />
Plan for prisnedtrapping før jul<br />
• Uke 49, fra 3. desember settes prisen på gris fra 85<br />
til 90 kg ned med kr 0,30 per kg, gris fra 90 til 95 kg<br />
settes ned med 0,80 øre per kg og gris over 95 kg<br />
settes ned med 0,70 øre per kg.<br />
• Uke 50, fra 10. desember settes prisen på gris under<br />
81 kg ned med kr 0,40 per kg, gris fra 81 til 85 kg<br />
settes ned med kr 0,80 per kg, gris fra 85 til 90 kg<br />
settes ned med kr 0,90 per kg, gris fra 90 til 100 kg<br />
settes ned med kr 1,10 per kg og gris over 100 kg<br />
settes ned med kr 0,60 per kg.<br />
• Uke 51, fra 17. desember settes prisen på gris under 79<br />
kg ned med kr 0,40 per kg, gris fra 79 til 81 kg settes<br />
ned med kr 0,80 per kg, gris fra 81 til 85 settes ned<br />
med kr 0,90 per kg, gris fra 85 til 95 kg settes ned<br />
med kr 1,00 per kg, gris fra 95 til 100 kg settes ned<br />
med kr 0,70 per kg og gris over 100 kg settes ned<br />
med kr 0,50 per kg.<br />
Utslaktingsstrategi<br />
Følgende anbefalinger antyder maksimal slaktevekt for<br />
å unngå store trekk pr kg på slaktet.<br />
• Uke 48: Slakt all gris over 80 kg slaktevekt, tilsvarer<br />
ca. 118 kg levendevekt<br />
• Uke 49: Slakt all gris over 75 kg slaktevekt, tilsvarer<br />
ca. 110 kg levendevekt<br />
• Uke 50: Slakt all gris over 72 kg slaktevekt, tilsvarer<br />
ca. 106 kg levendevekt<br />
Forutsetninger for beregna slaktestrategi:<br />
• Slakteprosent på 68 %<br />
• Tilvekst i slaktevekt på 5 kg pr uke, som tilsvarer 1,1 kg<br />
levendevekt pr dag<br />
• 7 dager mellom hver levering<br />
Flere faktorer vil påvirke hvilken utslaktingsstrategi du<br />
bør velge i din besetning, blant annet puljetillegget. Ta<br />
kontakt med din Norturarådgiver dersom du har spørsmål<br />
om rett utslaktingsstrategi for din besetning.<br />
Fjøset og drifta i Nernes<br />
– hos Peder Nernæs<br />
Tysdag 20. november er det ope fjøs hos Peder<br />
Nernæs i Omastrand. Fjøset er eit tilbygg på<br />
eksisterande fjøs opprinnelig oppført i siste<br />
del av 1880-åra men som har vore oppgradert<br />
og om/påbygd i fleire omgongar, sist som båsfjøs<br />
for mjølkeproduksjon i 1980.<br />
Tilbygget er eit lausdriftsfjøs i heiltre med limtreåsar.<br />
Fjøset har 45 prefabrikerte liggebåsar lagt oppå betongspalt<br />
over flyterenner.<br />
Per no er det 31 liggeplassar til kyr og 17 til kviger/<br />
gjeldkyr men dette kan enkelt tilpassast med flytting<br />
av portar og skiller. Fjøset er bygd med trerekkers<br />
system med forbrett langs eine sida.<br />
Mjølking skjer med ein GEA Mione mjølkerobot<br />
importert brukt frå Tyskland.<br />
Fôringsopplegget er heile rundballar trilla inn på<br />
fôrbrettet med ein elektrisk pallejekk. I gamledelen<br />
er fôrsentralen og tankrom i bruk som før etter litt<br />
ombygging. Det gamle dyrerommet er nytta til utskillings-<br />
og kalvings/sjukebingar og kalveavdeling.<br />
Spekalvar i hytter ute under overbygg/takutstikk<br />
langs eine sida. Med unntak av limtresøyler og sperr<br />
er all trelast i bygget skore på eiga sag. Det er nytta<br />
over 100 kubikkmeter trelast i bygget, 80 av desse<br />
kjem frå eiga sag. Totalkostnad inkludert eiga trelast<br />
og eigeninnsats er 5,2 mill.kr.<br />
Produksjonen ligg per no rett i overkant av 200<br />
tonn mjølk i året (219 tonn kvote i 2018). Overskot<br />
av kvigekalvar vert selde til livdyr og oksekalvar vert<br />
slakta som kvalitetskalv ved ca 270 kg levande vekt.<br />
I 2018 er det inngått nisjeavtale med Nortura og<br />
starta salg av kjøt frå eigne dyr.<br />
Det vert også ope fjøs hjå Tørvikbygd samdrift og<br />
Åse samdrift same dag. Nærare program i kalender<br />
på medlem.nortura.no og i neste nummer.<br />
Prøvetaking BRSV og BCoV<br />
Alle produsenter har nå mottatt utstyr for uttak av<br />
prøver for BRSV og BCoV. Nortura vil at alle skal ta<br />
ut prøve hvis det ikke er gjort siste året.<br />
Kjent status i alle besetninger vil hindre smittespredning<br />
i forbindelse med besøk, livdyrhandel og dyretransport.<br />
KADAVERHENTING<br />
Kundeservice Norsk Protein 941 35 475<br />
Innmelding kadaver.norskprotein.no<br />
Prisendringer<br />
Fra mandag 5. november økes avregningsprisen på<br />
storfe med kr 0,70 per kg grunnet økt engrospris.<br />
Prisløyper 1. halvår 2019<br />
Konsernstyret i Nortura vedtok nylig Planlagt<br />
gjennomsnittlig engrospris for storfe, lam og egg<br />
for 1. halvår 2019. Det er satt opp prisløyper for å<br />
ta ut de vedtatte prisene. Prisløypene finner du på<br />
medlem.nortura.no.<br />
MEDLEMSBUTIKKER<br />
Førde 57 83 47 49 / 948 38 141<br />
Forus 52 87 78 24 / 959 48 785<br />
Egersund 916 13 256<br />
Sandeid 52 76 42 18<br />
Voss 476 75 411<br />
Bergen 482 61 442<br />
Bergen (returslakt) 906 59 946 / 957 84 406<br />
Sogndal 468 84 540<br />
NØDSLAKT<br />
Telemark og Aust-Agder 416 18 622<br />
Sør Rogaland/Vest-Agder +<br />
Dalane utan Bjerkreim 478 73 179<br />
Sør-Rogaland (Eigersund/Forus) 480 11 600<br />
Nord-Rogaland (dagtid) 480 99 248<br />
Nord-Rogaland (kveld/helg) +<br />
Bergen og Hardanger 977 52 537<br />
Resten av Hordaland 482 88 105<br />
Sogn og Fjordane - Sogn 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane - Nordfjord sør<br />
for Nordfjorden inkl. Stryn sentrum<br />
til Oppstryn + Sunnfjord 992 27 133<br />
Sogn og Fjordane – Nordfjord<br />
nord for Nordfjorden og Sunnmøre 977 75 210<br />
Romsdal og Nordmøre 975 75 137<br />
Redaktør for Nortura-sidene: Svein Bjarne Sommernes svein-bjarne.sommernes@nortura.no
Returadresse:<br />
Bondevennen<br />
PB 208, sentrum<br />
4001 Stavanger<br />
Gi kalven<br />
en god start<br />
Rett fôringsstrategi gir økt lønnsomhet<br />
Vårt sortiment til kalv er tilpasset de fleste fôringsstrategier. Utvalget inneholder både<br />
kraftfôrblandinger, melkeerstatninger og tilskuddsfôr som er spesielt tilpasset kalvens behov.<br />
Tilskuddsfôr og bruksområder:<br />
Pluss<br />
Kalvepasta<br />
Råmjølk<br />
Råmelksupplement<br />
Helmelksupplement<br />
Pluss<br />
Helmaks<br />
Figuren beskriver hvordan<br />
sortimentet er ment å<br />
brukes, slik at det blir lett<br />
å velge rett.<br />
Pluss<br />
Friskus<br />
Pluss Unikur<br />
Pluss Diakur<br />
Tarmflora<br />
(diaré)<br />
Væskebalanse<br />
(diaré)<br />
Pluss Saltbalanse<br />
storfe<br />
Grovfôr<br />
Har du spørsmål om<br />
kalvestell og fôring?<br />
Ta gjerne kontakt med en<br />
av våre konsulenter på storfe.<br />
Melkeerstatninger:<br />
Pluss Alma<br />
Pluss Rosa<br />
Pluss Stjerna<br />
Kraftfôr:<br />
FORMEL Mysli Start<br />
FORMEL Kalv<br />
FORMEL Kalv (100-300 kg)<br />
Natura Drøv Start<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Uker<br />
fkra.no - ordretelefon 994 30 640