Vedlegg 4: Høringsmerknader - Fjordbyen
Vedlegg 4: Høringsmerknader - Fjordbyen
Vedlegg 4: Høringsmerknader - Fjordbyen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Oslo kommune<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
<strong>Fjordbyen</strong>heten<br />
<strong>Vedlegg</strong> 4<br />
Filipstad områderegulering<br />
Høringsmerknader
Forord<br />
Dette dokumentet er vedlegg 4 til Planbeskrivelse for områderegulering Filipstad, datert 28.5.2013.<br />
Det ble varslet om oppstart av planarbeid 12.6.2009. Det kom inn 10 merknader til varslingen.<br />
Varsel om utvidet planområde ble kunngjort 2.9.2010. Samtidig ble også forslag til utvidet program for<br />
planområdet lagt ut til offentlig ettersyn, med høringsfrist 18.10.2010. Det kom i alt inn 25 merknader.<br />
Forslag til områderegulering lå ute til offentlig ettersyn i perioden 13.2.2012 – 11.5.2012. Det kom inn<br />
57 merknader.<br />
I perioden 1.2.2013 – 28.2.2013 ble det gjennomført begrenset høring av Nordområdet. Det kom inn 12<br />
merknader.<br />
Dokumentet inneholder en oppsummering av samtlige innkomne merknader til forhåndsvarsling og<br />
høringer med Plan- og bygningsetatens kommentarer. Dersom ikke annet er sagt, gjelder kommentaren<br />
alternativ 1, hovedalternativet. I tillegg inngår alle innkomne uttalelser i sin helhet.<br />
Plan- og bygningsetaten 22.5.2013<br />
Stein Kolstø<br />
fung. enhetsdirektør<br />
Karin Glorvigen<br />
seniorarkitekt
Nr INNHOLDSFORTEGNELSE Side<br />
1 Merknader til varsel om oppstart av planarbeid 12.6.2009 5<br />
2 Merknader til varsel om utvidelse av planområde og planprogram 2.9.2010 19<br />
3 Merknader innkommet ved offentlig ettersyn 13.2.2012 – 11.5.2012 73<br />
4 Merknader innkommet ved begrenset høring 1.2.2013 – 28.2.2013 322
Merknader til varsel om<br />
oppstart av planarbeid 12.6.2009<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 5
Varsel om oppstart av planarbeid, 12.6.2009<br />
Oppsummering og etatens kommentarer til merknader innkommet ved varsling om<br />
oppstart av planarbeid 12.6.2009<br />
MERKNAD FRA<br />
PBEs<br />
komm.<br />
side:<br />
Kommunale etater<br />
1.1 Friluftsetaten (nå Bymiljøetaten, Divisjon friluft, 11.9.2009) 7 10<br />
Organisasjoner<br />
1.2 Oslo Aquapark, 3.8.2009 7 11<br />
1.3 Oslo Elveforum, 26.6.2009 7 11<br />
1.4 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, 3.7.2009 8 12<br />
1.5 Sameiet Gabelsgate 1, 13.8.2009 8 13<br />
1.6 Sameiet Svoldergaten 2, 7.8.2009 8 13<br />
Private<br />
1.7 Leif A. Engh, 21.6.2009 8 14<br />
1.8 Oslo Havn KF, 12.6 og 23.7.2009 8 15<br />
1.9 Rom Eiendom AS, 2.7.2009 8 16<br />
1.10 Therese og Bernt Hagtvedt, 17.8.2009 9 17<br />
Kopi av<br />
merknad<br />
side:<br />
Side 6<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Nr Merknad fra Plan- og bygningsetatens (PBEs)<br />
kommentarer<br />
Kommunale etater<br />
1.1 Friluftsetaten (nå Bymiljøetaten)<br />
peker på viktigheten av bærekraftig byutvikling, med<br />
redusert miljøbelastning og ressursforbruk, ivaretakelse av<br />
biologisk mangfold, blågrønn struktur og sammenhengende<br />
grønnstruktur. Det må legges opp til gode forbindelser<br />
mellom Filipstad, Tinkern og Skillebekk. Områdene må<br />
sikres høy bruksverdi, med tilgang til fjorden for alle<br />
grupper gjennom hele året. Det ønskes etablering av nye<br />
friområder og balløkker og at gjenåpning av lukkede<br />
bekkeløp vurderes. Opparbeidelse av grøntområder og<br />
turveier bør sikres gjennom rekkefølgebestemmelser. Det<br />
må tilrettelegges for myke trafikanter og kollektivbruk, og<br />
fokuseres på redusert bilbruk. Temaer som havnivåstigning,<br />
flomfare, situasjonen ved stormflo, håndtering av overvann<br />
og temperaturstigning bør tas opp i planen.<br />
Organisasjoner<br />
1.2 Oslo Aquapark<br />
peker på viktigheten av å innpasse funksjoner som får<br />
positiv effekt for gatelivet og publikumstilstrømningen i<br />
området. Spesielt nevnes akvarium av internasjonal klasse,<br />
mat- og fiskehall med bespisningsmuligheter og et nasjonalt<br />
vitenskapssenter for marin og maritim virksomhet. Oslo<br />
Aquapark støtter anmodningen fra Oslo Havn KF og Rom<br />
Eiendom om å ta opp til vurdering planforslaget av<br />
07.07.2006.<br />
Utbyggingen bygger på prinsippene i<br />
Fjordbyplanen med krav til et<br />
bærekraftsprogram for de enkelte<br />
delområdene. Overordnet<br />
miljøoppfølgingsprogram for <strong>Fjordbyen</strong><br />
som angir tiltak innenfor de ulike<br />
miljøtema legges til grunn. Utbyggingen<br />
baseres på bærekraftige og kretsbaserte<br />
løsninger, og utvikles med en nullvisjon<br />
for energibruk med balanse i stasjonær<br />
energiforbruk og lokal energitilgang.<br />
I henhold til planprogram for Filipstad<br />
bevares og styrkes blågrønn struktur.<br />
Planen legger i alternativ 1 opp til 91 daa<br />
friareal. Alternativ 2 viser 84,3 daa. Det<br />
tilrettelegges for kollektivtransport,<br />
fjordtrikk, havnepromenade samt en<br />
streng parkeringsnorm.<br />
Med hensyn til lukket bekkeløp øst i<br />
området så legger ikke planforslaget opp<br />
til åpning av denne, men foreslår å<br />
anlegge en poll i området ved bekkens<br />
utløp i fjorden.<br />
Havnivåstigning, flomfare, stormflo,<br />
overvann og temperaturstigning er<br />
behandlet i konsekvensutredningen, og i<br />
relevant utstrekning tatt inn i<br />
reguleringsbestemmelsene.<br />
Planen hjemler 8000 m² til akvarium i<br />
alternativ 1. Plan- og bygningsetaten er<br />
positiv til forslaget om innpassing av matog<br />
fiskehall med bespisningsmuligheter i<br />
området, og vil peke på at<br />
reguleringsformålene som foreslås<br />
muliggjør en slik funksjon.<br />
1.3 Oslo Elveforum<br />
peker på at bilbruken langs fjorden kan reduseres ved å<br />
bruke båt i større utstrekning. Stedet der de nå lukkede<br />
bekkene opprinnelig rant ut i fjorden er av kulturhistorisk<br />
interesse og bør markeres.<br />
Forslaget legger til rette for brygge for<br />
anløp av lokalbåt i tilknytning til Odas<br />
plass. Med hensyn til den lukkede bekken<br />
øst i området, så foreslås det i<br />
områdereguleringen å anlegge en poll i<br />
området ved utløpet i fjorden.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 7
1.4 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
mener at Munkedamsveien 62 burde tas med i planen.<br />
Beboerforeningen er opptatt av å bevare Tinkern og<br />
siktlinjene til fjorden. De er opptatt av at utbyggingen på<br />
Filipstad ikke umuliggjør tunnel for E18 langs Frognerkilen,<br />
samt at bygninger tilknyttet fergeterminalen ikke blokkerer<br />
for siktlinjer til fjorden, og lanserer ønske om arealer for<br />
idrett med for eksempel en flerbrukshall.<br />
1.5 Sameiet Gabelsgate 1<br />
ønsker at en god og spennende forbindelse mellom<br />
boområdene og sjøen - uten å måtte krysse jernbanespor og<br />
E18 - sikres i planen. Sameiet er positive til en etablering av<br />
kontor, bolig, servering, kulturhus, helst med maritimt<br />
innhold, og fergeterminal. Sameiet ønsker E18 og<br />
sporområdet i tunnel, og etablering av gode friarealer/parker,<br />
en flott sjøfront med kanaler, marina og badestrand.<br />
1.6 Sameiet Svoldergaten 2<br />
ser planarbeidet som en mulighet for å gjenopprette<br />
områdets bomiljøkvaliteter. Sameiet ønsker at<br />
jernbanesporområdet legges ned på sikt. Ved eventuell<br />
gradvis utbygging bør aktiviteten begrenses av hensyn til<br />
støy og vibrasjoner. Ny trikketrasé må legges i god avstand<br />
fra bebyggelsen. Det pekes også på problemer knyttet til støy<br />
og luftforurensning i forbindelse med E18, og sameiet<br />
ønsker at veien legges i tunnel. I forbindelse med<br />
fergeterminalen er det viktig med skjerming for støy og<br />
bensindamp og døgnkontinuerlig tungtrafikk. Sameiet er<br />
opptatt av nytt terminalbygg utformes slik at det ikke utgjør<br />
en buffer mot sjøsiden og hindrer at byen åpnes mot fjorden.<br />
Siktlinjer må ivaretas.<br />
Private<br />
1.7 Leif A. Engh<br />
peker på at ferge- og cruiseterminalbygg ikke må bli en<br />
skjemmende mur som stenger byen fra fjorden. Det stilles<br />
også spørsmål ved at høringsperioden er lagt til ferien, da<br />
mange berørte er bortreist.<br />
1.8 Oslo Havn KF<br />
krever at deres planforslag for Filipstad av 2006 blir tatt opp<br />
til behandling i henhold til plan- og bygningslovens<br />
bestemmelser slik den gjaldt i 2006. Oslo Havn KF mener<br />
det er uakseptabelt å trenere en sak så lenge at det kommer et<br />
nytt lovverk og prosessen må starte på nytt.<br />
1.9 Rom Eiendom AS<br />
viser til planforslag utarbeidet i samarbeid med Oslo Havn<br />
KF, innsendt 07.07.2006. Rom Eiendom ser<br />
Fjordbyplanvedtaket som bystyrets vedtak av ”områdevise<br />
avklaringer av arealbruken”, og foreslår å gå direkte på en<br />
detaljregulering med utgangspunkt i ovennevnte forslag. Ut<br />
fra at utbygger skal finansiere offentlig infrastruktur/parker,<br />
foreslås det at høyere utnyttelse vurderes og at kostnader<br />
PBEs kommentar til merknad 1.4-1.6:<br />
Munkedamsveien 62 er allerede sikret<br />
ved regulering til spesialområde -<br />
bevaring. Planforslaget tilrettelegger for<br />
blant annet følgende: bevaring av Tinkern<br />
som grøntområde med siktlinjer til<br />
fjorden, E18 i tunnel som forbedrer<br />
dagens luft- og støykvalitet for<br />
omkringliggende områder og gir bedre<br />
tilgjengelighet fra den bakenforliggende<br />
byen til fjorden, avvikling av<br />
jernbaneformålene på sikt, omlegging til<br />
landstrøm ved terminalen som reduserer<br />
støy og luftforurensingen fra skipene,<br />
etablering av flerbrukshall, fjordtrikk,<br />
parker og havnepromenade, sjøfront med<br />
poll, marina og bademuligheter.<br />
E18-tunnel langs hele Frognerkilen kan<br />
av hensyn til tunnelsikkerhet være<br />
krevende å sikre. Ny tunnel videre<br />
vestover kan trolig ikke starte øst for<br />
området ved Frøyas have ved<br />
Skarpsnoparken. Det må derfor søkes<br />
andre miljøforbedrende tiltak langs<br />
Frognerstranda, som avhjelper<br />
miljøproblemene fra motorveien der, for<br />
eksempel nedsunket motorvei m/parklokk<br />
over deler av veien.<br />
Planforslaget legger opp til at fysiske og<br />
visuelle forbindelser mellom byen og<br />
fjorden i varetas ved allmenninger og<br />
åpne gateløp. Merknad om høringsfrist<br />
tas til orientering.<br />
Sett på bakgrunn av områdets<br />
kompleksitet, planens lange tidshorisont,<br />
med tunge problemstillinger knyttet til<br />
vei, jernbane og havn, mener PBE at<br />
helheten i området best ivaretas ved<br />
plantypen områderegulering.<br />
Detaljreguleringsplaner vil detaljere<br />
planen innenfor de ulike delområdene.<br />
Utforming av detaljene rundt<br />
utbyggingsavtaler vil bli håndtert som del<br />
av planprosessen. Fjordbyplanens<br />
angivelse av høyder ligger til grunn for<br />
planarbeidet.<br />
Side 8<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
knyttet til vei er et offentlig ansvar.<br />
1.10 Therese og Bernt Hagtvedt<br />
ønsker at Filipstad utvikles med fjordtrikk, fjordpark og<br />
havnepromenade, knyttet til et grønt rekreasjonsområde i<br />
tilknytning til Frognerstranda og Frognerkilen med<br />
strandpromenade og friluftsmuligheter. Hagtvedt mener at<br />
E18 bør legges i tunnel og at jernbanen flyttes fra området.<br />
Ferge- og cruiseterminal legges så langt mot øst/<br />
Tjuvholmen som mulig. Korridoren som frigis mellom<br />
fjorden og eksisterende bebyggelse må ikke bygges igjen.<br />
Eventuell bebyggelse til betjening av rekreasjonsformål må<br />
legges lavt for å åpne byen mot fjorden.<br />
Plan- og bygningsetaten har ikke kunnet<br />
behandle det innsendte planforslaget for<br />
Filipstad før bystyret hadde behandlet<br />
Fjordbyplanen. Dette har etaten informert<br />
grunneier om i eget brev datert 8.9.2009.<br />
Planforslaget legger opp til E18 i tunnel<br />
gjennom Filipstad, fjordtrikk, en stor<br />
park, egen trasé for syklende, og for<br />
gående på Havnepromenaden langs<br />
Frognerstranda/gjennom planområdet.<br />
Jernbaneformålene avvikles på sikt.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 9
Side 10<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo Aquapark<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Pb 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Att.: Eivind Hartmann Dato: 3. august 2009<br />
Filipstad – Oppstart av planarbeid<br />
Det vises til annonse i Aftenposten fredag 12. juni vedr. oppstart planarbeid for<br />
reguleringsplan for Filipstad-området.<br />
Oslo Aquapark ønsker å fokusere på Fjordbyplanens intensjoner om et større program for<br />
næringsutvikling på Filipstad knyttet til for eksempel et internasjonalt rettet kunnskapssenter<br />
for maritime næringer og miljø- og energisektoren samt byens ønske om attraktive<br />
publikumsattraksjoner som kan ha positiv effekt for gatelivet og publikumstilstrømningen i<br />
området.<br />
Oslo Aquapark har i tidligere møter med Plan- og bygningsetaten, Byrådslederen, Oslo Havn<br />
og andre, lansert Oslo Aquapark som en unik møteplass for marine fagmiljøer, næringsliv,<br />
handel, og et internasjonalt utstillingsvindu for norsk marin og maritim forskning og<br />
teknologi med fokus på miljø og bærekraft. Oslo by trenger levende publikumsattraksjoner<br />
som i kombinasjon med andre aktiviteter av internasjonal klasse kan trekke et stort norsk og<br />
internasjonalt publikum til det nye byområdet hele døgnet – ikke bare i kontorenes og<br />
muséenes begrensede åpningstid.<br />
Vi anmoder derfor om at det i planarbeidet tas hensyn til muligheten for å etablere<br />
attraksjoner der besøkende kan få oppleve et mangfold av tilbud såsom:<br />
– akvarium av internasjonal klasse<br />
– mat- og fiskehall med bespisningmuligheter<br />
– et nasjonalt vitenskapssenter for marin og maritim virksomhet<br />
Etter vår oppfatning vil en slik disponering av arealene på Filipstad i kombinasjon med<br />
næringsbygg og parkområder være i tråd med Fjordbyplanens ambisjoner om:<br />
– Bygnings-/opplevelsesmessig variasjon<br />
– En attraktivt og variert tilbud som er åpent og tilgjengelig for publikum<br />
– Å skape liv i området<br />
Vi mener at flere av de etablerte institusjonene i Oslo med fokus på sjøfart, maritim<br />
virksomhet samt teknologi og kunnskapsformidling vil kunne bidra i samarbeidet om en<br />
positiv og publikumsvennlig utvikling av slike attraksjoner på Filipstad-området dersom<br />
forholdene legges til rette for det og planarbeidet ikke trekker for langt ut i tid. Vi støtter<br />
således anmodningene fra Oslo Havn og ROM om å ta opp til vurdering det allerede<br />
eksisterende planforslaget av 07.07.2006 dersom dette kan føre til en raskere saksbehandling.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Bent Nordbø<br />
Daglig leder<br />
Oslo Aquapark, Munkedamsveien 45, Vika Atrium oppg. A, 0250 Oslo. Tlf. +45 22 94 77 00<br />
www.osloaquapark.no Org. No. 988 861 499<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 11
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Huitfeldts gate 32<br />
0253 OSLO<br />
Oslo Kommune,<br />
Plan- og bygningsetaten,<br />
Vahls gate 1<br />
Oslo 3.juli 09<br />
Innspill til planarbeid for reguleringsplan for Filipstadområdet<br />
Ruseløkka /Skillebekk beboerforening representerer den "gamle byen" og vårt boligområde<br />
vil bli nærmeste nabo til byen som skal utvikles på Filipstad. Vi er derfor opptatt av hvordan<br />
planleggingen skal foregå, og resultatet av den. Nedfor har vi listet opp noen punkter, delvis som<br />
spørsmål og delvis som innspill som vi håper kan bli vurdert i den kommende planprosessen.<br />
Planens begrensning.<br />
I kartet er det vist at planen ikke omfatter Munkedamsveien 62. Vi er kjent med at det foreligger et<br />
privat reguleringsforslag for den eiendommen med sikte på å få bygget et kontorbygg på 5000 m².<br />
Vi mener det er uheldig at denne eiendommen ikke inngår, fordi det er viktig at arealbruken sees i<br />
sammenheng. Intensjonen i Fjordbyplanen er jo at det skal legges til rette for et betydelig areal<br />
med næringseiendom på Filipstad, og da virker det meningsløst å tillate et kontorbygg på et<br />
eksisterende grøntområde.<br />
Ved Tinkern ser det også ut til at planen skal omfatte en del av parken. Beboerforeningen har<br />
sloss for å bevare Tinkern som park i over 40 år. Vi kan ikke se noen grunn til at parkarealet skal<br />
reduseres som følge av planene på Filipstad.<br />
Siktlinjer.<br />
For vår bydel er det viktig å bevare siktlinjene mot fjorden. Det skaper identitet og vil bidra<br />
til at vi, selv om Filipstad utvikles til et byområde, kan beholde følelsen av å bo i en fjordby.<br />
Dette gjelder spesielt siktlinjen ned Huitfeldtsgate, men også alle gatene på Skillebekk.<br />
E 18<br />
Det er et utbredt ønske i vår bydel og i hele bydel Frogner at E 18 må legges i tunnel i<br />
Frognerkilen. Vi ser av plankartet at Frognerkilen ikke er en del av planområdet. Så langt vi har<br />
forstått Statens Vegvesen er det allikevel avgjørende for muligheten til å legge den i tunnel langs<br />
Frognerkilen, hvordan E 18 føres på Filipstad. Mye tyder på at tunnelen sikkerhetsmessig blir<br />
for lang dersom den skal være kontinuerlig helt fra Bjørvika til Bygdøylokket. Det er derfor<br />
spesielt viktig at utredes løsninger for E 18 på Filipstad som ikke blokkerer for en mulig tunnel<br />
for E 18 langs Frognerkilen.<br />
Fergeterminal<br />
En viktig del av utviklingen på Filipstad vil være fergeterminalen på Hjotneskaia.<br />
I arkitektkonkurransen som ble arrangert om Filipstadområdet for et par år siden så man eksempler<br />
på store terminalbygg som lå på tvers rett nedenfor bebyggelsen på Skillebekk og effektivt stengte<br />
for all kontakt med sjøen.<br />
Det viktige her er at de faste installasjonene som skal bygge gis en plassering og utforming som i<br />
størst mulig grad hensyntar siktlinjene fra Skillebekkområdet og ut til fjorden.<br />
Grøntarealer og idrett.<br />
Når det skal planlegges grøntområder i den nye bydelen på Filipstad må det også legges til rette for<br />
arealer det kan drives idrett på. I Ruseløkka /Skillebekk området er det få muligheter slik<br />
forholdene er i dag. Det bør i planen også avsettes plass til en flerbrukshall.<br />
Utbyggingsavtaler<br />
Vi ønsker en forklaring på hvorfor det må forhandles utbyggingsavtaler med grunneierne parallelt<br />
med planarbeidet. Vi kan ikke forstå det annerledes enn at man risikerer å binde seg til en avtale<br />
med grunneier uten at reguleringsplanen har fått den nødvendige politiske forankring.<br />
Vi antar at det ikke er tidsnød som fremtvinger denne måten å gå fram på .<br />
Med hilsen for styret i Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Erik Karlsen<br />
Kopi: Bydel Frogner<br />
Side 12<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Sameiet Svoldergaten 2<br />
v / Ole Fr. Ugland<br />
Svoldergaten 2<br />
0271 Oslo<br />
Oslo kommune<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
P.b. 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Deres ref: 200906549-8 / Eivind Hartmann<br />
Oslo 07.08.2009<br />
Ad Varsel om oppstart planarbeid for reguleringsplan for Filipstad-området<br />
Viser til tilsendt varsel fra Plan- og bygningsetaten vedrørende oppstart av planarbeid med<br />
konsekvensutredning for Filipstadområdet.<br />
Sameiet har tidligere avgitt høringsuttalelse til <strong>Fjordbyen</strong>- program for planarbeid (saksnr. 2005 04456-<br />
45), der det anmerkes at Filipstad er uegnet for boligformål med mindre det foretas vesentlig forbedring av<br />
støy- og miljøforhold. Sameiet anmoder i uttalelsen om at utbyggingsområdets miljøkvaliteter utredes,<br />
med prognoser for fremtidig utvikling. PBE anfører at disse forhold vil bli dokumentert som del av KU ut i<br />
fra valgt prinsippløsning for området.<br />
Reguleringsplanen innebærer en unik mulighet til å gjenopprette områdets bomiljøkvaliteter. Vi tillater oss<br />
i denne sammenheng å understreke behovet for å se de ulike miljøproblemene i sammenheng, forårsaket<br />
av tre overlappende kilder; jernbane, veg og fergeterminal.<br />
1. Jernbane<br />
Beboerne ved Munkedamsveien og Skillebekk har i en årrekke henvendt seg til Oslo kommune<br />
Helsevernetaten, Jernbaneverket og Fylkesmannen vedrørende støy- og vibrasjonsproblemer knyttet til<br />
døgnkontinuerlig aktivitet i Jernbaneverkets sporområde på Filipstad. I utvekslingen uttaler blant annet<br />
Fylkeslegen at ”det meste taler for at støyen fra Filipstadområdet må være å regne som helseskadelig”.<br />
Det har på tross av dette vært umulig for beboerne å få området støykartlagt.<br />
Sameiet mener på denne bakgrunn at<br />
Det er avgjørende for Filipstads bomiljøkvalitet at Jernbaneverkets sporområde inngår i Planen og<br />
legges ned.<br />
Ved gradvis utbygging må trafikken i sporområdet kartlegges og umiddelbart begrenses slik at<br />
helseskadelig støy opphører.<br />
Ferdigstilling av dobbeltsporet mellom Oslo og Asker åpner for snarlig relokalisering av<br />
sporområde Oslo vest.<br />
<strong>Fjordbyen</strong>s trikketrasé må legges i god avstand fra bebyggelse, og må ikke kommer til erstatning<br />
for dagens jernbanetrasé tett inntil Munkedamsveien/Skillebekk.<br />
2. Veg<br />
E18 passerer utbyggingsområdet i åpen trasé. Dette innebærer at landets desidert mest trafikkerte veg<br />
går i dag-sone gjennom ett av landets tettest befolkede områder, som ytterligere fortettes i takt med<br />
Filipstadutbyggingen.<br />
Sameiet legger til grunn at Fjordbyplanens intensjon om at ”E18 overbygges” opprettholdes.<br />
Dagens kulvert ved avkjøringen til Filipstad fungerer som støykatalysator der støy reflekteres i<br />
kulvertens vegger og rettes mot omkringliggende miljø. Krever overbygging eller tilsvarende.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 13
Grenseverdier for luftforurensning overskrides i vinterhalvåret. Tiltak vil være avgjørende for<br />
områdets egnethet for bolig- og rekreasjonsformål.<br />
2. Fergeterminal<br />
Som anført i sameiets høringsnotat, utsetter fergeterminalen omkringliggende områder for betydelig støy.<br />
Dette gjelder både i forbindelse med ombord- og ilandkjøring ved fergeanløp, og med bruk av dieseldrevet<br />
maskineri og lignende for håndtering av gods utenom fergeanløpene.<br />
Sameiet anmoder om at fergeterminalens aktiviteter tilrettelegges slik at omkringliggende miljø<br />
skjermes for driftsstøy.<br />
Omkringliggende områder skjermes for bensindamp under tanking.<br />
Døgnkontinuerlig tungtrafikk til og fra terminalen ledes under bakken til hovedveinettet.<br />
Det fremgår videre av dokumentene at det planlegges terminalbygg i nord-syd-retning på Framnesbrygga.<br />
Bygget vil etter sameiets oppfatning<br />
Utgjøre en massiv buffer mot sjøsiden.<br />
Stå i motstrid til Fjordbyplanens intensjon om å gi ”god forankring både visuelt og funksjonelt til<br />
bakenforliggende by” og intensjonen om å ”åpne byen mot fjorden”.<br />
Blokkere siktaksene mot Bygdøy langs øst-vest-gatene på nedre Frogner og Skillebekk.<br />
Medføre betydelig forringelse av bakenforliggende bolig- og rekreasjonsområder langs Framnes<br />
og Skillebekk - et område med ”høy bevaringsverdi”.<br />
Stå i motstrid til intensjon om at ”Havnepromenaden skal knyttes til Frognerstranda, og forbi<br />
fergeterminalområdet ha de samme kvaliteter som havnepromenaden for øvrig”.<br />
Bryte med intensjonen om å ”sikre et attraktivt bymiljø” ved at ”næringsutvikling og virksomheter i<br />
forbindelse med terminalen integreres i- og åpnes mot byrommene og den øvrige byutvikling på<br />
Filipstad”.<br />
Bryte med intensjonen om å trekke fergeterminalens bygningsmasse sydover, for å skjerme mot<br />
boligområdene i øst.<br />
Det nevnes ikke hvilken form og funksjon terminalbygningen skal ha. Samtidig heter det at<br />
”Fergeterminalens personalatkomst legges inn mot Filipstads byromsstruktur og Havnepromenaden”. Ved<br />
docking i siden kan dette tilsi at skipene ankrer langsmed Hjortneskaia Sør, og ikke stilles parallelt med<br />
baug mot Framnesbryggen.<br />
Det vises ellers til sameiets tidligere anmodning om perspektivskisser, der skip og bygningers høyde og<br />
utforming tydelig fremgår, slik at det er mulig å ta stilling til bygningsmassens utforming og arealbehov.<br />
I henhold til Miljøoppfølgingsprogrammet skal det lages miljøplan for hvert spesifikke utbyggingsprosjekt i<br />
<strong>Fjordbyen</strong>. Planen skal omhandle prosjektenes sentrale miljøutfordringer og miljømål, og rette seg mot<br />
alle involverte aktører i alle faser. Sameiet ser frem til at de ovenfor nevnte forhold blir dokumentert og<br />
vurdert, og vi tillater oss å komme tilbake med eventuelle merknader til KU.<br />
Med vennlig hilsen for sameiet Svoldergaten 2<br />
Ole Fr. Ugland.<br />
Side 14<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 15
Side 16<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 17
Side 18<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader til varsel om utvidelse av<br />
planområde og planprogram 2.9.2010<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 19
Varsel om utvidelse av planområde og planprogram 2.9.2010<br />
Oppsummering og etatens kommentarer til merknader innkommet ved varsel om<br />
utvidelse av planområde og planprogram 2.9.2010.<br />
MERKNAD FRA<br />
PBEs<br />
komm.<br />
side:<br />
Kopi av<br />
merknad<br />
side:<br />
Bydeler<br />
2.1 Oslo kommune, Bydel Frogner, 14.10.2010 21 27<br />
Kommunale etater<br />
2.2 Byantikvaren, 19.10.2010 22 29<br />
2.3 Friluftsetaten (nå Bymiljøetaten, Divisjon Friluft),<br />
22 31<br />
21.10.2010<br />
2.4 Helse- og velferdsetaten, 19.10.2010 23 32<br />
2.5 Trafikketaten (nå Bymiljøetaten, Divisjon Trafikk), 23 33<br />
6.10.2010<br />
2.6 Undervisningsbygg Oslo KF, 20.10.2010 23 34<br />
Statlige instanser<br />
2.7 Fylkesmannen i Oslo og Akershus, 18.10.2010 23 35<br />
2.8 Statens vegvesen Region øst, 15.10.2010 23 35<br />
Organisasjoner<br />
2.9 Christiania Roklub, 13.10.2010 23 36<br />
2.10 Frogner kultur- og historielag, 18.10.2010 24 38<br />
2.11 LO i Oslo, 21.10.2010 24 39<br />
2.12 Naturvernforbundet Oslo Vest, 15.10.2010 24 39<br />
2.13 Oslofjordens Friluftsråd, 18.10.2010 24 41<br />
2.14 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, 18.10.2010 24 42<br />
2.15 Sameiet Gabelsgate 1, 18.10.2010 25 42<br />
2.16 Sameiet Framnesveien 6, 14.10.2010 25 43<br />
2.17 Sameiet Framnesveien 8, 17.10.2010 25 44<br />
2.18 Sameiet Framnesveien 8 og 10 og Munkedamsveien 96, 25 45<br />
18.10.2010<br />
2.19 Sameiet Nye Framnes Terrasse 3, 17.10.2010 25 46<br />
2.20 Sjølivets Gleder AS, 14.10.2010 25 46<br />
Private<br />
2.21 Color Line AS, 18.10.2010 26 47<br />
2.22 Hafslund Fjernvarme AS, 13.10.2010 26 68<br />
2.23 Oslo Havn KF, 18.10.2010 26 69<br />
2.24 Rom Eiendom AS, 18.10.2010 26 70<br />
2.25 Richard Olsen, 27.10.2010 26 71<br />
Side 20<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Nr Merknad fra Plan- og bygningsetatens (PBE)<br />
kommentarer<br />
Bydeler<br />
2.1 Oslo kommune, Bydel Frogner<br />
har oversendt protokollutskrift fra bydelsutvalgets møte<br />
28.09.2010 hvor varsel om oppstart av områderegulering<br />
Filipstad med konsekvensutredning for utvidet planområde og<br />
offentlig ettersyn av utvidet planprogram ble behandlet.<br />
Bydelsutvalgets vedtak gjengis ordrett og i sin helhet:<br />
Bydelsutvalget vil innledningsvis peke på tidligere vedtak i<br />
forbindelse med Fjordbyutbyggingen og Filipstad, sak 311/05<br />
-16.11.2005, sak 113/06-31.05.2006, sak 44/07 28.02.2007<br />
samt sak 195/10-15.06.2010.<br />
Bydelsutvalget har i sine uttalelser fokusert på blant annet<br />
følgende punkter og ber om at disse blir innlemmet i utvidet<br />
program for planarbeid Filipstad, iht. følgende prioriterte<br />
rekkefølgebestemmelser. Det er viktig at det nye bydelsområdet<br />
Filipstad supplerer eksisterende bydel med<br />
funksjoner som mangler.<br />
1. Dekning av barne- og ungdomsskolebehov i henhold til<br />
nye<br />
befolkningsprognoser.<br />
2. Dekning av barnehagebehov i henhold til nye<br />
befolkningsprognoser, 2 x100 barn.<br />
3. Barne- og ungdomsskole og barnehager reguleres inn nært<br />
store grønne arealer.<br />
4. Fjerne ekstra pir på Hjortneskai, dvs. kun dagens kai –<br />
ingen cruisetrafikk til Filipstad<br />
5. E – 18 legges under bakken gjennom Filipstad og på<br />
Frognerstranda.<br />
6. Tilknytning mellom Frogner og Filipstad med parkdrag og<br />
turvei - ikke trikk.<br />
7. Filipstad integreres primært mot bakenforliggende by ved<br />
Skillebekk og Munkedamsveien.<br />
8. Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet avsatt<br />
areal på ytre del av Filipstad/Hjortnes med formål svømme-<br />
/badeanlegg med internasjonale mål i basseng for<br />
svømme/stupekonkurranser.<br />
9. Opprettholde viktige siktlinjer fra eksisterende bydel.<br />
10. Det reguleres egen tomt til flerbrukshall, gjerne i<br />
forbindelse med barne- og ungdomsskole.<br />
Bydelsutvalget går inn for utvidelse av planområdet i nord<br />
slik beskrevet men vil sterkt motsette seg at friarealet Tinkern<br />
blir omregulert til andre formål.<br />
Bydelsutvalget går inn for foreslått utvidelse av<br />
fastlandsdelen av planområdet mot vest, og ønsker i tillegg at<br />
planområdet forlenges til å inkludere hele Frognerstranden,<br />
men går imot utvidelse i sjø. BU ønsker ikke at rundkjøring<br />
Tas til orientering.<br />
Det reguleres barnehage og skole i<br />
henhold til nye befolkningsprognoser, og<br />
med gode uteoppholdsarealer.<br />
Planforslaget rommer varianter for<br />
cruisepir.<br />
Planforslaget legger opp til kort løsning<br />
for E18 tunnel.<br />
Det legges til rette for trikke-, gang ,- og<br />
sykkelbro over Ring 1 ved Tinkern som<br />
en del av Framnesallmenningen.<br />
Det foreslås etablert flerbrukshall og<br />
svømmeanlegg.<br />
Siktlinjer opprettholdes.<br />
Tinkern ivaretas som park/turvei.<br />
Frognerstranda planlegges i en egen<br />
prosess.<br />
Rundkjøringen ved Hjortnes flyttes ikke.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 21
v/Hjortnes flyttes vestover.<br />
Bydelsutvalget anser at beslutningen om fjordbytrikk må<br />
overprøves og at det isteden bør utredes en T-<br />
baneforbindelse, som også kan sees i sammenheng med<br />
kollektivtrafikk til Fornebu. Her peker vi på et trasévalg for<br />
T-bane fra Fornebu under Bygdøy til Filipstad, og videre til<br />
ny Homansbyen stasjon alternativt til Oslo S.<br />
Bydelsutvalget ber om at nødvendige størrelser (antall barn)<br />
for både skoler og barnehager samt kvalitetskrav blir skriftlig<br />
nedfelt i reguleringsbestemmelser og som forutsetninger for<br />
utbyggingsavtalene.<br />
Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet areal<br />
avsatt til:<br />
Seniorleiligheter i samarbeid med aktører som<br />
boligsamvirker og andre ideelle organisasjoner, aktuelle<br />
private aktører.<br />
Omsorg+ - boliger.<br />
Sykehjem.<br />
Kommunale etater<br />
2.2 Byantikvaren<br />
viser til at området har funnpotensial for ikke registrerte<br />
automatiske fredete kulturminner. Da området er utilgjengelig<br />
for arkeologisk registrering, anbefales det å søke<br />
Riksantikvaren om utsettelse av undersøkelsesplikten til<br />
realisering av tiltak. Når det gjelder nyere tids kulturminner<br />
så vises det til tidligere uttalelse, datert 04.07.2006.<br />
Byantikvaren minner om at kontakt mellom byen og<br />
fjorden/det overordnede landskapsrommet må sikres, at<br />
områdets strukturer bør utvikles slik at viktige siktlinjer<br />
mellom de bakenforliggende bydelene og fjorden ivaretas.<br />
Ytterligere utfyllinger frarådes i indre havnebasseng. Av<br />
nyere tids kulturminner innenfor området nevnes<br />
Generaldirektørboligen med park fra 1860-årene (regulert til<br />
spesialområde bevaring), kaifronter i granitt, kranbaner og<br />
pullerter. To kraner som er flyttet fra området bør<br />
tilbakeføres. Joh. Johannson bygget og Mohngården bør<br />
vurderes i det videre planarbeidet. Byantikvaren peker på at<br />
det utvidede planområdet inneholder eller grenser til nyere<br />
tids kulturminner med betydelig verdi. Kongen bør vurderes<br />
tatt inn i planområdet. Det er positivt å fjerne barrierevirkning<br />
ved å legge E18 i tunnel samt å etablere grønn sone fra<br />
Framnes ned til sjøen.<br />
Trasé for fjordtrikk og T-bane reguleres.<br />
Skole og barnehage sikres i planen.<br />
Reguleringsbestemmelsenes § 4.9. og<br />
4.10 angir antall barn for barnehager og<br />
skoler, samt kvalitetskrav.<br />
Omsorgsboliger er ikke et eget<br />
reguleringsformål som kan sikres i<br />
reguleringsplan/-bestemmelser, men kan<br />
realiseres innenfor forslått<br />
boligregulering. Det vil være avklaringer<br />
i forbindelse med detaljregulering/<br />
rammesøknad som avgjør gjennomføring<br />
av omsorgsboliger.<br />
RA har innvilget utsatt undersøkelsesplikt<br />
inntil tiltak skal realiseres etter planen.<br />
Planforslaget legger til rette for at det<br />
ivaretas fysisk og visuell kontakt mellom<br />
byen og fjorden ved allmenninger og<br />
romlige sammenhenger.<br />
Generaldirektørboligen er allerede sikret<br />
ved regulering til spesialområde bevaring.<br />
Forslaget legger opp til å opprettholde<br />
deler av Joh. Johannson anlegget,<br />
kaifronter i granitt, kranbaner og<br />
pullerter. Mohngårdens plassering delvis<br />
innenfor Huitfeldtsgates forlengelse<br />
skaper konflikt i forhold til å beholde<br />
bygningen. Mohngåden inngår derfor<br />
ikke i planforslaget. Det åpnes for at én<br />
kran kan tilbakeføres til Filipstadkaia.<br />
Det foreslås mindre utfyllinger i sjøen<br />
vest for fergeterminalen.<br />
2.3 Friluftsetaten (nå Bymiljøetaten, Divisjon Friluft<br />
peker på at det er viktig å ivareta Tinker`n som en sentral<br />
park og grønn forbindelse fra byen mot Filipstad og fjorden.<br />
Se kommentar til uttalelse nr 1.1.<br />
Side 22<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
2.4 Helse- og velferdsetaten<br />
gjør oppmerksom på registrert forurensning på Filipstad<br />
godsområde med påviste tungmetaller, PAH og olje. Prosjekt<br />
som medfører terrenginngrep må følge kapittel 2 i<br />
forurensningsforskriften.<br />
2.5 Trafikketaten (nå Bymiljøetaten, Divisjon Trafikk<br />
peker på at det må settes av tilstrekkelig antall<br />
parkeringsplasser for bil og sykkel innenfor planområdet. P-<br />
plasser for bevegelseshemmede må sikres.<br />
2.6 Undervisningsbygg Oslo KF<br />
bemerker at skolekapasiteten i området er presset, og mener<br />
at det ut fra planlagt boligutbygging i området bør settes av<br />
tomt for ny barne- og ungdomsskole til 840 elever. Utbygging<br />
bør skje samtidig som utbyggingen på Filipstad. Det må tas<br />
hensyn til skoleveier i anleggsperioden.<br />
Statlige instanser<br />
2.7 Fylkesmannen i Oslo og Akershus<br />
bemerker at utfylling av masser i sjø ikke er oppført som eget<br />
utredningstema i planprogrammet, men forutsetter at dette<br />
temaet utredes grundig i det videre planarbeidet. Utfylling av<br />
masser i sjø vil kunne kreve tillatelse fra Fylkesmannen etter<br />
forurensningsloven.<br />
2.8 Statens vegvesen Region øst<br />
er betenkt over forslaget om å flytte Hjortneskrysset vestover<br />
da dette medfører høye kostnader, nye bindinger for<br />
Vestkorridorplanleggingen, samt utfordringer i anleggsfasen<br />
da området er svært trangt. Løsningen vil kreve inngrep i<br />
sårbare naboområder. Statens vegvesen mener at ulempene<br />
ved flytting er større enn fordelene. Dersom kommunen<br />
likevel velger å gå videre med planleggingen, må de la<br />
fagkyndige utarbeide en detaljert teknisk plan og sikkerhetsvurdering<br />
i henhold til gjeldende forskrifter for anleggsfasen<br />
og fremtidig situasjon. Konsekvenser for alle trafikkgrupper<br />
må vurderes. Det må settes opp et kostnadsoverslag. Statens<br />
vegvesen forutsetter uansett at en løsning hvor dagens<br />
Hjortneskryss beholdes, utredes som en selvstendig variant.<br />
Se kommentar til uttalelse nr 2.7.<br />
Det legges til rette for parkering i<br />
underjordiske parkeringsanlegg etter<br />
foreslått norm. Parkering for<br />
forflytningshemmede ivaretas i tråd med<br />
Oslo kommunes normer. Areal for<br />
sykkelparkering løses i detaljreguleringer.<br />
Krav til sykkelparkering er høyere<br />
kommunens parkeringsnormer for bolig<br />
og næring. I tillegg legges det opp til<br />
sykkelparkering i tilknytning til<br />
friarealene i planen.<br />
Full utbygging av Filipstad sammen med<br />
Tjuvholmen tilsier behov for mellomstor<br />
skole. PBE anbefaler skole for 840<br />
elever. Kapasiteten på eksisterende skoler<br />
i tilgrensende områder vil avlastes ved en<br />
ny skole. Skoleutbygging sikres med<br />
rekkefølgekrav.<br />
Registrert forurenset grunn er kartlagt og<br />
konsekvensutredningen angir forslag til<br />
videre oppfølging i forbindelse med tiltak<br />
som kan påvirke grunnen og føre til<br />
spredning av mulig forurensede<br />
sedimenter. Temaet vil bli fulgt opp i det<br />
videre planarbeidet.<br />
Hjortneskrysset flyttes ikke.<br />
Organisasjoner<br />
2.9 Christiania Roklub<br />
er opptatt av nærheten mellom en eventuell ny cruisehavn og<br />
For å redusere faren for skipspåstøt<br />
foreslås en undersjøisk skipsstøtsvoll i<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 23
Kongen/roklubben og foreslår å anlegge en steinmolo som<br />
skiller cruisehavn fra Kongen og småbåthavna, for å sikre<br />
Kongen for eventuelle skipspåstøt. Av de to variantene som<br />
er illustrert i varslingsmaterialet, foretrekker roklubben<br />
løsningen med utrettet kaifront sammen med parallell pir da<br />
denne gir bedre avstand til Kongen. Det pekes på de<br />
landskapsmessige konsekvensene av at ytterligere to<br />
cruiseskip legger til ved Frognerkilen.<br />
2.10 Frogner kultur- og historielag<br />
ønsker at det legges til rette for enkel adkomst til fjorden,<br />
idrettsformål for barn og unge, at mer av E18 legges i tunnel,<br />
at cruise-/fergehavn ikke stenger for havnepromenade, samt<br />
etablering av sammenhengende gang- og sykkelforbindelse<br />
fra Bjørvika til Bygdøy.<br />
2.11 LO i Oslo<br />
peker på havnas viktige rolle i transportpolitikken. Fergene<br />
står for en tredjedel av godstrafikken over havna og avlaster<br />
hovedveinettet langs Oslofjorden. LO ønsker at det fokuseres<br />
på sjøen som ferdselsåre og at det avsettes tilstrekkelige<br />
arealer for å sikre drift og videreutvikling av<br />
fergeterminalene. Det må sikres løpende drift også i<br />
byggeperioden. LO er opptatt av at jernbanefunksjonene<br />
innenfor planområdet ikke forringes, da det er akutt mangel<br />
på egnede områder på Østlandet.<br />
2.12 Naturvernforbundet Oslo Vest<br />
ønsker at E18 i størst mulig grad legges under terreng og<br />
ønsker at områdene langs Frognerstranda tilrettelegges for<br />
rekreasjon, for turer til fots og på sykkel og med arealer for<br />
lek og ballspill samt for etablering av barnehager. Det pekes<br />
på at trikken har en barriereeffekt og på konflikten mellom<br />
ønsket om høy trikkehastighet kontra ønsket om mange<br />
krysningspunkter.<br />
2.13 Oslofjordens Friluftsråd<br />
er positive til en utvidelse av planområdet vestover for å<br />
legge E18 i tunnel, da dette vil føre til redusert<br />
barrierevirkning og bedret forurensningssituasjon.<br />
Friluftsrådet ønsker at det tilrettelegges for en god og sikker<br />
hovedsykkeltrasé gjennom området og er positiv til å<br />
innlemme Tinkern i planområdet, men anbefaler at alternative<br />
trikketraseer utredes for å spare friområdet. I forbindelse med<br />
etablering av cruisekai ses det som viktig å utrede<br />
konsekvenser for naturmiljø, forurensning og småbåthavn, i<br />
anleggsfase og i drift.<br />
forlengelsen av ny havnepir. Vollen vil<br />
utgjør en buffer mot Kongen og<br />
småbåthavna.<br />
Planen legger opp til E18 i tunnel på<br />
Filipstad, nedbygging av dagens<br />
barriereeffekt og god tilrettelegging for<br />
gående og syklende på en<br />
sammenhengende Havnepromenade.<br />
Planforslaget legger til grunn at videre<br />
drift og videreutvikling av<br />
fergeterminalen ivaretas. Det legges opp<br />
til at jernbanefunksjonene flyttes på sikt<br />
når alternativ lokalisering er avklart,<br />
derfor reguleres jernbanearealet i<br />
tidsrekkefølge.<br />
PBEs kommentar til 2.12 og 2.13: Planen<br />
legger opp til E18 i tunnel på Filipstad,<br />
nedbygging av dagens barriereeffekt og<br />
god tilrettelegging for gående og<br />
syklende.<br />
Planen sikrer to mulige traséer for<br />
fjordtrikk, en langs Frognerstranda og en<br />
forbi Tinkern via Framnes bru. PBE<br />
anbefaler traséen forbi Tinkern da den er<br />
realiserbar innenfor en nær tidshorisont,<br />
mens traséen langs Frogerstranda ligger<br />
innfor område regulert i tidsrekkefølge og<br />
kan ikke realiseres før<br />
jernbanevirksomheten flyttes fra<br />
Filipstad.<br />
2.14 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
mener at utvidelsen i vest bør omfatte E18 helt frem til<br />
Bygdøylokket for å kunne legge veien i tunnel på hele<br />
strekningen. De mener at den foreslåtte løsningen for et nytt<br />
Hjortneskryss lenger vest er uakseptabel, med plassering rett<br />
PBEs kommentar til 2.14-2.19:<br />
Frognerstranda planlegges i en egen<br />
prosess. Hjortneskrysset flyttes ikke.<br />
Side 24<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
utenfor boligbebyggelsen på Skillebekk. Beboerforeningen er<br />
skeptisk til at Tinkern innlemmes i planområdet, dersom dette<br />
betyr at Tinkerns status som regulert friområde er truet. Det er<br />
ønske om tilrettelegging for en flerbrukshall på Filipstad.<br />
2.15 Sameiet Gabelsgate 1<br />
ønsker at E18 legges i tunnel langs hele Frognerstranda. De<br />
frykter at flytting av Hjortneskrysset vestover umuliggjør<br />
dette, og at visjonen om grøntområder fra sentrum over<br />
Frognerstranda til Bygdøy vanskeliggjøres. Det ønskes at<br />
Frognerstranda sees i sammenheng med Filipstadplanen.<br />
2.16 Sameiet Framnesveien 6<br />
presiserer at Tinkern ikke må omreguleres til andre formål.<br />
Dersom det anlegges trikketrasé gjennom Tinkern, vil<br />
tilliggende områder blir avskåret fra tilgang til parken, og<br />
forbindelsen mellom Filipstad/Skillebekk blir svekket. Det<br />
foreslås å legge traseen langs Frognerkilen. Det pekes på<br />
konflikt mellom etablering av ny cruise- og fergeterminal og<br />
Filipstad som rekreasjonsområde.<br />
2.17 Sameiet Framnesveien 8<br />
er skeptiske til trikketrasé i Framnesveien. Veien er smal og<br />
areal på Tinkern vil kunne bli berørt. Sameiet er bekymret for<br />
støybelastning og verdiforringelse på leilighetene. De ønsker<br />
at det sees på alternative traseer, slik som tunneløsning fra<br />
Drammensveien til Filipstad.<br />
2.18 Sameiet Framnesveien 8 og 10/Munkedamsveien 96<br />
peker på at trikketrasé over Tinkern vil legge beslag på og<br />
svekke tilgangen til området. Dersom traseen legges i<br />
Framnesveien kreves inngrep på Tinkern for oppnå<br />
tilstrekkelig bredde. Sameiene mener at trikketrasé i tunnel<br />
samt buss som alternativ for trikk, bør vurderes. Det pekes på<br />
viktigheten av å ivareta Tinkern som parkområde samt å<br />
etablere et grøntdrag ned til sjøen for å styrke områdets<br />
kvaliteter. Dersom trikketrasé legges over Tinkern, fryktes<br />
verdireduksjon for eiendommer, i så fall vurderes søksmål.<br />
2.19 Sameiet Nye Framnes Terrasse 3<br />
peker på at etablering av tverrgater vil kunne medføre at<br />
bebyggelsen på nordsiden av sporområdet langs<br />
Munkedamsveien vil miste sine utearealer. Sameiet ønsker at<br />
gatene vest for Tinkern knyttes til Filipstad og sjøen, noe som<br />
forutsetter at rundkjøringen flyttes ytterligere vestover.<br />
Sameiet er positive til trikkeforbindelse Drammensveien/<br />
Skillebekk til Filipstad, og mener at en høy utnyttelse<br />
innenfor området vanskeliggjør et sammenhengende parkdrag<br />
fra Tinkern til kaikanten. Utnyttelsen bør derfor sees i<br />
sammenheng med vedtak om finansiering av utfylling av<br />
terminalområdet.<br />
2.20 Sjølivets Gleder AS<br />
peker på viktigheten av å ivareta behovet for båtplasser<br />
innenfor planen, da behovet for båtplasser i Oslo allerede er<br />
stort, og antas å øke. Sjølivets Gleder AS betjener<br />
fritidsbåtflåten i indre Oslofjord og har investert betydelig i et<br />
Det legges opp til at Tinkern ivaretas som<br />
grøntområde og at det etableres en<br />
allmenning/grøntdrag som går helt ned til<br />
sjøen.<br />
Flerbrukshall reguleres inn.<br />
Når det gjelder endelig fastsetting av<br />
trasé for fjordtrikk, så holdes de foreslåtte<br />
variantene åpne. PBE anbefaler Framnes<br />
bruvarianten fordi den er realiserbar i<br />
overskuelig tid.<br />
Se ellers PBEs kommentarer til uttalelse<br />
nr 1.4-1.6 og 2.1.<br />
Det legges opp til fortsatt drift av<br />
småbåthavnen ved toskips pir og bortfall<br />
av gjestehavn ved ettskips pir. Forslaget<br />
innebærer noe redusert areal til<br />
gjestehavn.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 25
moderne tank- og pumpeanlegg, det eneste i området som er<br />
landbasert. Det bes om at det tas hensyn til driften ved<br />
Kongens Marina i planleggingen.<br />
Private<br />
2.21 Color Line AS<br />
er positiv til at E18 legges i tunnel, mulig flytting av<br />
Hjortneskrysset, samt til Filipstad som kollektivknutepunkt,<br />
da dette gir bedre adkomstmuligheter/fremkommelighet for<br />
kollektivtransport. Av de to foreslåtte løsningene for<br />
havneområdet som er vist i varselet, mener Color Line AS at<br />
1-skipsløsningene med ny pir som sekundærkai for ett<br />
cruiseskip i tillegg til utenlandsfergene, er den mest<br />
akseptable.<br />
2.22 Hafslund Fjernvarme AS<br />
har fjernvarmerør innenfor området og ber om informasjon<br />
om tiltak som kan medføre eventuelle omlegginger.<br />
2.23 Oslo Havn KF<br />
har ingen innvendinger mot utvidelse av planområdet under<br />
forutsetningen av at fergeterminalen sikres kontinuerlig drift<br />
og at konsekvensene for fergevirksomheten er minimale. Det<br />
vises til innsendt planinitiativ 18.10.2010, og vedlagt notat<br />
der det fremkommer ønske om å avklare rammebetingelser<br />
med Plan- og bygningsetaten i forbindelse med arbeid med<br />
detaljreguleringsplan. Temaene er lokalisering av<br />
Hjortneskryss, kaianlegg for cruiseskip, plass for sykkelvei og<br />
havnepromenade, bredde på Huitfeldts gate og avklaringer<br />
omkring utnyttelse og boligandel innenfor Hans Jægers<br />
kvartal.<br />
2.24 Rom Eiendom AS<br />
viser til tidligere brev (01.09.2010), med anmodning om å<br />
fremme privat områdeplan på Filipstad. Det pekes på<br />
sporområdet nord for E18 der man er avhengig av avklaringer<br />
som kan ta flere år, og at det derfor ikke må skapes<br />
planavhengigheter mellom ulike planer nord/syd for E18.<br />
Rom Eiendom ønsker å delta i plansamarbeid på Filipstad på<br />
basis av skriftlige samarbeidsavtaler.<br />
2.25 Richard Olsen<br />
presenterer en idé om å gi området en særskilt identitet, hvor<br />
Filipstad tenkes som et utstillingsområde for miljøvennlig<br />
byutvikling. Innspillet tar utgangspunkt i at Filipstad kan<br />
utvikles som ”det grønne distrikt” og gis en miljøprofil som<br />
en utstillingsarena for aktører som fremmer grønne verdier,<br />
alternative forretningskonsept, spisesteder og annet. Skole- og<br />
barnehagetilbud baseres på alternative undervisningstilbud.<br />
I planforslaget finnes to varianter av<br />
havneterminalen hvor ettskipsløsningen<br />
inngår. Valg mellom ett- og toskips pir<br />
gjøres i detaljreguleringen.<br />
Tatt til orientering.<br />
Rammebetingelser for ferge- og<br />
cruiseterminalen er gjennomgått i<br />
samarbeid med Oslo Havn KF og Color<br />
Line. Øvrige rammebetingelser skal være<br />
felles i område- og detaljreguleringene.<br />
Områderegulering utarbeides i samsvar<br />
med intensjonene i plan- og<br />
bygningsloven av kommunen. PBE åpner<br />
for parallell utarbeidelse av private<br />
detaljreguleringer og tar i mot innspill fra<br />
grunneierne til områderegulering.<br />
Grunneiernes interesser i planarbeidet er<br />
derfor godt sikret i planprosessen ved at<br />
alternativ 2 gjenspeiler grunneiernes<br />
ønsker.<br />
Tas til orientering.<br />
Side 26<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Bydel Frogner<br />
Bydelsadministrasjonen<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Fjordby- og Bjørvikaenheten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0187 OSLO<br />
postmottak@pbe.oslo.komune.no<br />
Kopi: postmottak@eby.oslo.kommune.no<br />
Dato: 14.10.2010<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549 10/723 Inger Almqvist 512<br />
FILIPSTAD<br />
UTVIDET PLANOMRÅDE<br />
VARSEL OM OPPSTART AV OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING, OFFENTLIG ETTERSYN AV UTVIDET PROGRAM<br />
FOR PLANARBEIDET SAMT OPPSTART AV FORHANDLINGER OM<br />
UTBYGGINGSAVTALER<br />
Bydelsutvalget fattet i møte 28.09.10 følgende vedtak:<br />
SAK 253/10 FILIPSTAD<br />
UTVIDET PLANOMRÅDE<br />
VARSEL OM OPPSTART AV OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING, OFFENTLIG ETTERSYN AV<br />
UTVIDET PROGRAM FOR PLANARBEIDET SAMT OPPSTART<br />
AV FORHANDLINGER OM UTBYGGINGSAVTALER<br />
Miljø- og bytuviklingskomiteens innstilling:<br />
Bydelsutvalget vil innledningsvis peke på tidligere vedtak i forbindelse<br />
med Fjordbyutbyggingen og Filipstad, sak 311/05 – 16.11.2005, sak<br />
113/06 – 31.05.2006, sak 44/07 – 28.02.2007 samt sak 195/10 –<br />
15.06.2010.<br />
Bydelsutvalget har i sine uttalelser fokusert på blant annet følgende<br />
punkter og ber om at disse blir innlemmet i utvidet program for<br />
planarbeid Filipstad, med følgende prioriterte rekkefølge. Det er viktig at<br />
det nye bydelsområdet Filipstad supplerer eksisterende bydel med<br />
funksjoner som mangler.<br />
1. Dekning av barne- og ungdomsskolebehov i henhold til nye<br />
befolkningsprognoser.<br />
2. Dekning av barnehagebehov i henhold til nye<br />
befolkningsprognoser, 2 x100 barn<br />
3. Barne- og ungdomsskole og barnehager plasseres nært store<br />
grønne arealer<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 02 180 Bankkonto: 6004.06.02081<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Henrik Ibsens gate E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
F:\ADMINISTRASJON\Politisk sekretariat\BU\BU 2010\September\Sak 253 brev ut.doc<br />
4. Fjerne ekstra pir på Hjortneskai, dvs. kun dagens kai – ingen<br />
cruisetrafikk til Filipstad<br />
5. E – 18 legges under bakken gjennom Filipstad og på<br />
Frognerstranda<br />
6. Tilknytning mellom Frogner og Filipstad med parkdrag og turvei<br />
– ikke trikk<br />
7. Filipstad integreres primært mot bakenforliggende by ved<br />
Skillebekk og Munkedamsveien<br />
8. Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet avsatt areal<br />
på ytre del av Filipstad/Hjortnes med formål svømme-/badeanlegg<br />
med internasjonale mål i basseng for svømme/stupekonkurranser.<br />
9. Opprettholde viktige siktlinjer fra eksisterende bydel.<br />
Bydelsutvalget går inn for utvidelse av planområdet i nord slik beskrevet<br />
men vil sterkt motsette seg at friarealet Tinkern blir omregulert til andre<br />
formål.<br />
Bydelsutvalget går inn for foreslått utvidelse av fastlandsdelen av<br />
planområdet mot vest, og ønsker i tillegg at planområdet forlenges til å<br />
inkludere hele Frognerstranden, men går imot utvidelse i sjø.<br />
Bydelsutvalget ber om at nødvendige størrelser (antall barn) for både<br />
skoler og barnehager samt kvalitetskrav blir skriftlig nedfelt i<br />
reguleringsbestemmelser og som forutsetninger for utbyggingsavtalene.<br />
Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet areal avsatt til<br />
Eldreboliger i samarbeid med aktører som DES Norge,<br />
boligsamvirker og andre ideelle organisasjoner, aktuelle private<br />
aktører<br />
Omsorg+ - boliger<br />
Sykehjem<br />
Bydelsutvalget anser at beslutningen om fjordbytrikk må overprøves og<br />
at det isteden bør utredes en T-baneforbindelse, som også kan sees i<br />
sammenheng med kollektivtrafikk til Fornebu. Her peker vi på et<br />
trasévalg for T-bane fra Fornebu, under Bygdøy til Filipstad, og videre til<br />
ny Homansbyen stasjon alternativt til Oslo S.<br />
Endringsforslag fra H:<br />
Til pkt. 3.<br />
plasseres gjøres om til reguleres inn<br />
Tilleggsforslag fra A:<br />
Nytt pkt. 10 tilføyes.<br />
Det reguleres egen tomt til flerbrukshall, gjerne i forbindelse med barneog<br />
ungdomsskole.<br />
Tilleggsforslag fra A:<br />
Legge til etter siste setning av 2. avsnitt etter pkt. 1-10.<br />
2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 27
….men går imot utvidelse av sjø.<br />
BU ønsker ikke at rundkjøring v/Hjortnes flyttes vestover.<br />
Endringsforslag fra A:<br />
Eldreboliger i nest siste avsnitt gjøres om til seniorleiligheter<br />
Forslag fra FrP:<br />
Pkt. 4 tas ut.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen med tilleggs- og<br />
endringsforslag ble enstemmig vedtatt (7H, 2FrP, 2V, 3A, 1SV), men<br />
2 FrP ønsket å stryke pkt. 4<br />
Etter dette er BUs vedtak følgende<br />
Bydelsutvalget vil innledningsvis peke på tidligere vedtak i forbindelse<br />
med Fjordbyutbyggingen og Filipstad, sak 311/05 – 16.11.2005, sak<br />
113/06 – 31.05.2006, sak 44/07 – 28.02.2007 samt sak 195/10 –<br />
15.06.2010.<br />
Bydelsutvalget har i sine uttalelser fokusert på blant annet følgende<br />
punkter og ber om at disse blir innlemmet i utvidet program for<br />
planarbeid Filipstad, iht. følgende prioriterte rekkefølgebestemmelser.<br />
Det er viktig at det nye bydelsområdet Filipstad supplerer eksisterende<br />
bydel med funksjoner som mangler.<br />
1. Dekning av barne- og ungdomsskolebehov i henhold til nye<br />
befolkningsprognoser.<br />
2. Dekning av barnehagebehov i henhold til nye<br />
befolkningsprognoser, 2 x100 barn<br />
3. Barne- og ungdomsskole og barnehager reguleres inn nært store<br />
grønne arealer<br />
4. Fjerne ekstra pir på Hjortneskai, dvs. kun dagens kai – ingen<br />
cruisetrafikk til Filipstad<br />
5. E – 18 legges under bakken gjennom Filipstad og på<br />
Frognerstranda<br />
6. Tilknytning mellom Frogner og Filipstad med parkdrag og turvei<br />
– ikke trikk<br />
7. Filipstad integreres primært mot bakenforliggende by ved<br />
Skillebekk og Munkedamsveien<br />
8. Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet avsatt areal<br />
på ytre del av Filipstad/Hjortnes med formål svømme-/badeanlegg<br />
med internasjonale mål i basseng for svømme/stupekonkurranser.<br />
9. Opprettholde viktige siktlinjer fra eksisterende bydel.<br />
10. Det reguleres egen tomt til flerbrukshall, gjerne i forbindelse med<br />
barne- og ungdomsskole.<br />
Bydelsutvalget går inn for utvidelse av planområdet i nord slik beskrevet<br />
men vil sterkt motsette seg at friarealet Tinkern blir omregulert til andre<br />
formål.<br />
Bydelsutvalget går inn for foreslått utvidelse av fastlandsdelen av<br />
planområdet mot vest, og ønsker i tillegg at planområdet forlenges til å<br />
inkludere hele Frognerstranden, men går imot utvidelse i sjø. BU ønsker<br />
ikke at rundkjøring v/Hjortnes flyttes vestover.<br />
Bydelsutvalget anser at beslutningen om fjordbytrikk må overprøves og<br />
at det isteden bør utredes en T-baneforbindelse, som også kan sees i<br />
sammenheng med kollektivtrafikk til Fornebu. Her peker vi på et<br />
trasévalg for T-bane fra Fornebu under Bygdøy til Filipstad, og videre til<br />
ny Homansbyen stasjon alternativt til Oslo S.<br />
Bydelsutvalget ber om at nødvendige størrelser (antall barn) for både<br />
skoler og barnehager samt kvalitetskrav blir skriftlig nedfelt i<br />
reguleringsbestemmelser og som forutsetninger for utbyggingsavtalene.<br />
Det innarbeides i reguleringsplanen/planprogrammet areal avsatt til<br />
Seniorleiligheter i samarbeid med aktører som DES Norge,<br />
boligsamvirker og andre ideelle organisasjoner, aktuelle private<br />
aktører<br />
Omsorg+ - boliger<br />
Sykehjem<br />
Med hilsen<br />
Wenche Ørstavik<br />
Bydelsdirektør<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
4<br />
3<br />
Side 28<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 29
Side 30<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 31
Side 32<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 33
Side 34<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
FYLKESMANNEN I OSLO OG AKERSHUS<br />
Miljøvernavdelingen<br />
Oslo kommune, plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Deres ref.: Deres dato: Vår ref.: Saksbehandler: Dato:<br />
200906549 02.09.2010 2010/18857 M-FO Marit Lillesveen, miljø<br />
18.10.2010<br />
Kari Skogen, miljø<br />
OSLO KOMMUNE FILIPSTAD UTTALELSE TIL VARSEL OM IGANGSATT<br />
OMRÅDEREGULERING OG OFFENTLIG ETTERSYN AV PLANPROGRAM<br />
Viser til innkommet varsel om igangsatt områderegulering og offentlig ettersyn av utvidet<br />
planprogram for Filipstad.<br />
Fylkesmannen bemerker at selve utfylling av masser i sjø ikke er oppført som et eget<br />
utredningstema i planprogrammet, men forutsetter at konsekvensene knyttet til utfylling av<br />
masser i sjø utredes grundig og at naturverdiene og forurensningsfarene i forbindelse med<br />
utfyllingen tas hensyn til i det videre planarbeidet. Til orientering vil utfylling av masser i sjø<br />
kunne kreve en tillatelse fra Fylkesmannen etter forurensningsloven.<br />
Vi ber om at dette tas med i det videre arbeidet med reguleringsplanen.<br />
Med hilsen<br />
Are Hedén<br />
seksjonssjef Marit Lillesveen<br />
overingeniør<br />
Godkjent og ekspedert i papirform uten underskrift.<br />
Postadresse:<br />
Postboks 8111 Dep<br />
0032 OSLO<br />
Besøksadresse:<br />
Tordenskiolds gt 12<br />
Inngang sjøsiden<br />
Telefon: 22 00 35 00<br />
Telefaks: 22 00 36 58<br />
Internett:<br />
www.fylkesmannen.no/OsloOgAkershus<br />
Saksbehandler: Marit Lillesveen<br />
Direkte telefon: 22003643<br />
E-post: postmottak@fmoa.no<br />
Org.nummer: NO 974 761 319<br />
Oslo kommune<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Pb 364 Sentrum<br />
0187 OSLO<br />
<br />
Behandlende enhet: Saksbehandler/innvalgsnr: Vår referanse: Deres referanse: Vår dato:<br />
Region øst Arne Kolstadbråten - 24058357 2010/013425-013 200906549-46 15.10.2010<br />
<br />
Vi viser til oversendelse av 2010-09-02.<br />
Planområdet ønskes utvidet for å kunne flytte Hjortneskrysset vestover.<br />
Erfaringen med dagens tunneler i Osloområdet viser at tunneler er et sårbart og kostbart<br />
vegelement. Hendelser og vedlikehold medfører at hele eller deler av tunnelene må stenges<br />
vesentlig oftere enn veger i dagen. Dette krever kapasitetssterke omkjøringsruter. I tillegg<br />
koster tunneler 10 ganger så mye som veg i dagen å drive. Statens vegvesen er derfor<br />
skeptiske til ytterligere utvidelser av tunnelsystemet. Vi mener derfor videre tunnelutbygging<br />
må forbeholdes steder hvor det er mulig å hente ut en betydelig byutviklingsgevinst.<br />
Vi tror strekningen Hjortnes-Tjuvholmen kan være aktuell i et slikt perspektiv. Vi er derfor<br />
med på en vurdering av om dette vil være teknisk og sikkerhetsmessig mulig. Når kommunen<br />
nå varsler en ytterligere utvidelse vestover blir vi imidlertid betenkte.<br />
Ut fra den kunnskapen vi har om grunnforhold på stedet vil en flytting av krysset vestover bli<br />
svært kostbart. Lokk på Filipstad har ingen finansiering i Oslopakke 3 de nærmeste 20 år.<br />
Statlig medfinansiering de nærmeste 20 år vil derfor kreve en omprioritering av Oslopakke 3<br />
investeringene. En flytting av Hjortneskrysset vil være et vesentlig fordyrende element som<br />
etter vårt skjønn vil gjøre en slik omprioritering mindre sannsynlig.<br />
Et annet problem er at en flytting medfører nye bindinger for Vestkorridorplanleggingen.<br />
Blant annet vil løsningen med tunnel ved Bygdøylokket som er illustrert på vedlagte skisse fra<br />
2007 umuliggjøres fordi vekslingsstrekningen mellom kryssene blir for kort.<br />
Vi ser også betydelige utfordringer ved en eventuell anleggsfase. Så lenge jernbanen går i<br />
dagens trase er område svært trangt. Både E18 og den regionale sykkelvegen må være<br />
operative i hele anleggsperioden. Dette vil kreve betydelige inngrep i sårbare naboområder.<br />
Postadresse Telefon: 815 22 000 Kontoradresse Fakturaadresse<br />
Statens vegvesen Telefaks: 61 25 74 80 Østensjøveien 34 Statens vegvesen<br />
Region øst firmapost-ost@vegvesen.no 0667 OSLO Regnskap<br />
Postboks 1010 Båtsfjordveien 18<br />
2605 Lillehammer Org.nr: 971032081 9815 VADSØ<br />
Telefon: 78 94 15 50<br />
Telefaks: 78 95 33 52<br />
<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 35
Statens vegvesen mener derfor at en flytting av Hjortneskrysset vil ha vesentlig større<br />
ulemper enn fordeler. Byutviklingsgevinsten blir liten i forhold til de ulemper det medfører<br />
blant annet i form av vesentlig økte kostnader og bindinger for den videre E18 planlegging.<br />
Vi vil derfor fraråde videre planlegging av en flytting av dagens Hjortneskryss.<br />
Dersom kommunen likevel velger å gå videre med planleggingen må det lages en detaljert<br />
teknisk plan og sikkerhetsvurdering i henhold til gjeldende forskrifter. Dette må omfatte både<br />
anleggsfasen og den framtidige situasjon. Dette må gjøres av rådgivende ingeniører som har<br />
nødvendig kompetanse på denne type kompliserte tunnelsikkerhets-, trafikk- og<br />
prosjekteringstekniske forhold. Konsekvenser for alle trafikantgrupper må vurderes. Her må<br />
også anleggsfasen vurderes. Et detaljert kostnadsoverslag må også gjøres. Dette er tilsvarende<br />
det som må gjøres for et lokk mellom Hjortnes og Tjuvholmen før det eventuelt kan tas inn en<br />
reguleringsplan.<br />
Vi forutsetter at en løsning hvor dagens Hjortneskryss beholdes uansett utredes videre som et<br />
selvstendig reguleringsalternativ.<br />
Oslo avdeling Plan<br />
Med hilsen<br />
Ingun Risnes<br />
Seksjonsjef<br />
Arne Kolstadbråten<br />
Kopi: Oslo kommune, Samferdselsetaten<br />
2<br />
Side 36<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 37
Side 38<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
p.b. 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
15. oktober 2010<br />
<br />
<br />
Naturvernforbundet i Oslo Vest er et lokallag i Norges Naturvernforbund. Laget har<br />
ca 950 medlemmer i bydelene Frogner, Ullern og Vestre Aker.<br />
Vi viser til utvidet program for planarbeid fra Plan- og bygningsetaten datert 6.<br />
september 2010. Hensikten med utvidelse av planområdet vestover er å flytte<br />
Hjortneskrysset i vestlig retning, samt gi plass til framtidig cruisekai med<br />
tilstrekkelige avstander for manøvrering og sikkerhet i forhold til skipspåstøt.<br />
Hensikten med utvidelse av planområdet nordover begrunnes med muligheten for å<br />
sammenbinde Filipstadområdet og Frognerstranda med bakenforliggende by,<br />
forsterke grønn korridor samt vurdere en mulig trase for fjordtrikken.<br />
I det vedtatte planprogrammet (bystyrevedtak 27.2.2008) er en sentral<br />
problemstilling at dagens løsning med E-18 i dagen utgjør en forurensningskilde i<br />
tillegg til at den utgjør en barriere mellom Skillebekk og Filipstad. I det utvidete<br />
programmet for planarbeidet skal ulike alternativer for E-18 i tunnel drøftes og<br />
utredes.<br />
Vi vil med dette komme med innspill ut fra natur- og miljøvernhensyn til oppfølging<br />
av vedtaket for den delen av Fjordbyplanen som omhandler Filipstad og<br />
Frognerstranda.<br />
Vi ønsker velkommen en utvikling av Oslo som åpner seg mot fjorden og de<br />
kvalitetene som kontakt med sjøen gir. Samtidig gir Fjordbyplanen mulighet for flere<br />
grøntområder og allmennhetens behov for ulike uteaktiviteter. Gang/ sykkelveier og<br />
kollektive trafikkløsninger vil kunne styrkes.<br />
Utvikling av Filipstad og Frognerstranda gir en unik mulighet til å utvikle Oslo<br />
sjøside og forbinde Frogner med fjorden og knytte kontakten til Bygdøy. Her ligger<br />
<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 39
det store fremtidsmuligheter. Det nye byrommet kan bli en boltreplass for<br />
livskvalitet, utfoldelse og glede. Mens Filipstad kan bygges ut med relativ høy<br />
utnyttelsesgrad, ser vi for oss at Frognerstranda kan bli grøntområde med beskjeden<br />
bebyggelse (barnehager, mv).<br />
Dette forutsetter at E-18 legges i lokk langs Frognerstranda.<br />
<br />
Både Filipstad og Frognerstranda inngår i Fjordbyplanen. Når det gjelder<br />
Frognerstranda viser kommunen til at Statens vegvesen i 2006 anbefalte en lang<br />
tunnel fra Fornebu til Frognerstranda og en dagsone over Frognerstranda for å skille<br />
tunnelene i Vestkorridoren fra tunnelsystemet i Oslo Sentrum. Dette alternativet er<br />
ikke akseptert av Plan- og bygningsetaten, og forslaget er foreløpig ikke blitt<br />
fremmet til formell behandling. Så vidt Naturvernforbundet har brakt i erfaring<br />
utreder Statens Vegvesen ulike løsninger på strekningen.<br />
For å redusere forurensning fra biltrafikken og fjerne en trafikkbarriére mellom<br />
Frognerstranda/Filipstad og bydel Frogner (inklusive Skillebekk og Skarpsno), vil det<br />
være gunstig om E-18 gikk i tunnel hele veien og at jernbanesporene ble fjernet. En<br />
lang tunnel vil ut fra disse hensynene være den beste løsningen. Dersom Statens<br />
Vegvesen vil kreve at E-18 må gå i dagen noen hundre meter av sikkerhetsmessige<br />
grunner, må denne dagsonen legges slik at den i minst mulig grad fjerner muligheten<br />
til å utvikle Frognerstranda som et friområde til stor nytte for allmennheten i<br />
generasjoner framover. Frognerstranda er med sin beliggenhet selve indrefileten i<br />
Fjordbyplanen.<br />
Dersom utvidelsen av planområdet vestover innebærer at dagsonen for E-18 vil bli<br />
lagt fra Kongen og vestover, vil Naturvernforbundet advare på det sterkeste. En slik<br />
beslutning vil for all framtid gjøre at visjonen for Frognerstranda ikke kan realiseres.<br />
<br />
Både Filipstad og Frognerstranda åpner muligheter for å øke antall barnehageplasser<br />
dramatisk. Vi ser for oss at det bør bygges flere barnehager i området med gode<br />
adkomstmuligheter til fots og sykkel. Naturvernforbundets utgangspunkt er at vi<br />
trenger flere barnehager som ligger så nær boligen at biltransport kan unngås,<br />
samtidig som barnehager ikke bør bygges i eksisterende grønne lunger.<br />
Både Filipstad og spesielt Frognerstranda gir muligheter for et stort antall aktiviteter<br />
som spaserturer, sykling, bruk av rulleskøyter/ rulleski og tilrettelegging for bruk av<br />
rullestoler. Videre ser vi for oss ballbinger, basketballbaner og enkle anlegg for<br />
friidrettsaktiviter og for rullebrett. Noen av disse kan legges langs Frognerstranda,<br />
men større bygningsmessige anlegg som anlegg for rullebrett bør lokaliseres til<br />
Filipstad. Det er viktig å sikre adkomsten fra Frogner og å legge til rette for en rask<br />
sykkelvei fra Aker brygge og vestover mot Bygdøy og Lysaker. Vi er åpne for en<br />
fjordtrikk, men en trikkelinje vil ha en barriereeffekt. Ønske om høy hastighet på<br />
trikken kan komme i konflikt med ønsket om mange krysningspunkter. Tanken om<br />
en bystrand er besnærende. Dette vil etter Naturvernforbundets oppfatning være i<br />
tråd med Fjordbyplanens intensjoner på området rekreasjon og rekreasjon og fysisk<br />
aktivitet.<br />
I Fjordbyplanen er det tegnet inn betydelige parkområder. Dette støtter vi. Men vi vil<br />
påpeke at barn, ungdom g eldre mennesker har ulike behov. I stedet for å ha<br />
parkområder som ikke er rettet inn mot spesielle aldersgruppers ulike behov, ønsker<br />
vi en inndeling som gjør at ulike aktiviteter ikke kommer i konflikt med hverandre. I<br />
områder tilpasset behovet til eldre mennesker ser vi for oss benker, hekker,<br />
prydplaner og fontener. Ungdommen har aktivitetsbehov som krever både plass og<br />
avstand til andre aldersgrupper, mens barnas behov må dekkes med lekeapparater. I<br />
tillegg ønsker vi ”hundremeterskoger” i området, det vil se naturområder med<br />
”villniss” der unger kan oppdage frosk, pinnsvin mv.<br />
Sett fra Bygdøy og fra fjorden har Frogner en ualminnelig vakker fasade.<br />
Fjordbyplanen må ta vare på den. Park- og lekearealer, bygningsmessige elementer,<br />
anlegg til betjening av gang- og sykkeltrafikk, eventuelt også anlegg for fjordtrikk,<br />
må søkes underordnet bygningene lenger bak.<br />
Skal denne visjonen for Frognerstrand kunne realiseres, kan det ikke forutsettes i<br />
planlegging av Filipstad at E-18 tunnelen skal forlenges med den konsekvens at E-18<br />
må gå i dagen langs Frognerstranda.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Eystein F. Husebye<br />
Leder i Naturvernforbundet i Oslo Vest<br />
Kopi: Oslo kommune Bydel Frogner, P.b. 2400 Solli, 0201 Oslo<br />
Side 40<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 41
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Postboks 2846 Solli<br />
0204 OSLO<br />
Oslo Kommune,<br />
Plan- og bygningsetaten,<br />
Vahls gate 1<br />
Oslo 16.okt.2010<br />
Innspill til planarbeid for reguleringsplan for Filipstadområdet.<br />
Utvidet planområde.<br />
Vi viser til vårt innspill av 3. juli 2009.<br />
Når det gjelder den foreslått utvidelsen av planområde har vi følgende bemerkninger:<br />
E-18 og Hjortneskrysset<br />
Dersom planområdet skal utvides vestover må det inkludere hele Frognerstranda, slik at<br />
Fjordbyplanen også omfatter E-18 helt frem mot Bygdøylokket med siktemål om å få den i tunnel<br />
på hele den strekningen. Begrunnelsen for å utvide vestover er nå for å flytte Hjortneskrysset<br />
vestover. Krysset er foreslått plassert rett utenfor bolibebyggelsen på Skillebekk. Vi mener<br />
dette er uakseptabelt. Kryssets viktigste formål er å knytte ferge-og cruisetrafikken til E-18.<br />
Det er store områder på Filipstad som må kunne settes av til å løse transportlogistkken for<br />
fergeselskapene. Disse oppgavene skal ikke løses ved å skyve problemet over til naboen.<br />
Tinkern<br />
Vi er skeptiske til at Tinkern er tatt inn i planen, og kan ikke oppfatte det annerledes enn<br />
at Tinkerns status som regulert friområdet er truet. Det nevnes at man vil søke å knytte<br />
Tinkern sammen med ett nytt grøntdrag på Filipstad. Det vil det være fullt mulig å få til uten å<br />
trekke Tinkern inn i fjordbyplanen. Den viktigste begrunnelsen er antakelig å legge til rette<br />
for et av traseé-alternativene for fjordbytrikken. For å få til en trikkeforbindelse mellom<br />
Skillebekk og Filipstad området vil deler av Tinkern etter all sansynnlighet bli berørt.<br />
Det er ikke akseptabelt. og derfor ønsker vi ikke at Tinkern trekkes inn i Fjordbyplanen .<br />
Flerbrukshall<br />
I vårt innspill fra i fjor sommer tok vi opp vi behovet for en flerbrukshall i denne delen<br />
av byen, og vi ba om at det måtte settes av plass til en hall på Filipstad. Vi gjentar ønsket nå<br />
og ber om at det blir regulert inn en tomt for formålet i den områdeplanen som nå skal lages.<br />
Med hilsen for styret i Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Erik Karlsen<br />
Kopi: Bydel Frogner<br />
Statens vegvesen<br />
Hav Eiendom<br />
Side 42<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 43
Styret Sameiet Framnesveien 8,<br />
v/Geir Kåre Ness,<br />
Framnesveien 8,<br />
0270 Oslo<br />
Oslo, den 17/10 2010<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Pb 364 Sentrum,<br />
0102 Oslo<br />
Saksnr. 200906549-46<br />
UTVIDET PLANOMRÅDE PÅ FILIPSTAD VARSEL OM OPPSTART AV<br />
OMRÅDEREGULERING MED KONSEKVENSUTREDNING, OFFENTLIG<br />
ETTERSYN AV UTVIDET PROGRAM FOR PLANARBEIDET SAMT OPPSTART<br />
AV FORHANDLINGER OM UTBYGGINGSAVTALER<br />
Vi viser til ovennevnte varsel sendt ut den 2/9-2010. På side 3 står det blant annet følgende,<br />
under avsnittet Utvidelse nord Gnr/bnr: 211/157:<br />
<br />
og<br />
<br />
sammen med eventuelle nytt reguleringsformål; samferdselsanlegg tr<br />
Framnesveien er i dag en blindvei. Den er så trang at to biler ikke kan kjøre forbi hverandre.<br />
En eventuell framtidig trikketrasé gjennom gaten kan ikke redusere fremkommeligheten for<br />
ambulanse og brannvesen. Ergo må arealet til trikketraséen tas fra friområdene til Tinkern.<br />
Vi mener at dette inngrepet er uforenlig med intensjonen i dagens reguleringsbestemmelse.<br />
Vi i Framnesveien skryter av at vi har den fredeligste beliggenheten på hele Skillebekk.<br />
Dersom vi skulle få en trikk i gaten vil situasjonen bli snudd helt på hodet. Det sier seg selv<br />
at det ikke er en lystig tanke å ha en trikk bråkende utenfor stuevinduet. Og bråkende er ikke<br />
en overdrivelse. Bakken opp mot Tinkern må kuttes og erstattes med en vegg skulle dette bli<br />
en realitet, og lyden vil bli rikosjettert tilbake mot husene. Vi tror dette vil bli en mye større<br />
støybelastning enn for eksempel i Drammensveien. Trivsel er en ting. I tillegg vil dette<br />
selvsagt også medføre en kraftig verdiforringelse på våre leiligheter.<br />
Vi mener primært at Framnesveien/Tinkern må forkastes som et alternativ for trasé for<br />
fjordtrikken. Sekundært ønsker vi at dersom alternativet diskuteres videre bør man se på<br />
andre løsninger enn en trasé langs Framnesveien, herunder en tunnelløsning fra<br />
Drammensveien til Filipstad.<br />
For styret i Framnesveien 8<br />
Geir Kåre Ness<br />
Side 44<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune v/Plan-og bygningsetaten<br />
Postmottak@pbe.oslo.kommune.no<br />
Saksnr. 200906549-46<br />
VARSEL OM UTVIDET PROGRAM FOR PLANARBEID PÅ FILIPSTAD 2010 - INNSPILL<br />
Det vises til varsel om utvidet planområde på Filipstad/varsel om oppstart av områderegulering datert 2.<br />
september 2009.<br />
I henhold til mottatte varsel vurderes det å anlegge såkalt ”fjordtrikk” via Framnnesveien/Tinkern. Det<br />
fremgår også at en alternativ trasé vurderes. På bakgrunn av de mottatte dokumenter har vi ikke lykkes å<br />
identifisere den alternative traséen som vurderes.<br />
Sameiet Framnesveien 8, Sameiet Framnesveien 10 og Munkedamsveien 96 vil bemerke at Tinkern er det<br />
eneste parkområdet av en viss størrelse fra Vika til Skarpsno, og at det er et viktig og populært<br />
rekreasjonsområde for beboerne i strøket. Videre har Tinkern en lokalhistorisk forankring som bør<br />
ivaretas.<br />
Trikketrasé over Tinkern vil forutsette sikkerhetssoner hvor ferdsel ikke er tillatt samt inngjerding. Det er<br />
derfor ikke mulig å kombinere trikketrasé med grøntområde/friområde på Tinkern slik som foreslått av<br />
Oslo kommune. Trikketrasé over Framnesveien/Tinkern vil således ødelegge Tinkern som<br />
rekreasjonsområde og svekke tilgangen på grøntområder/friområder for et betydelig antall mennesker.<br />
Dersom det vurderes å legge trikketrasé ned Framesveien, vil det måtte medføre betydelige<br />
naturinngrep/masseuttak på Tinkern i retning Vika for å oppnå tilstrekkelig bredde. En slik løsning vil<br />
følgelig også ødelegge eller i betydelig grad svekke Tinkern som friområde.<br />
Ved å bevare og heller ruste opp Tinkern, vil Filipstad få et flott grøntdrag som strekker seg fra sjøen og<br />
helt opp til Munkedamsveien/Drammensveien. En slik løsning vil øke kvaliteten på eiendommene som<br />
utvikles på Filipstad, og det vil skape en naturlig tilknytning mellom strandlinjen og byområdet. En slik<br />
løsning vil oppfylle målsetningen om miljø og bærekraft.<br />
Nye grøntområder som eventuelt opparbeides på Filipstad vil formodentlig få et langt mer privatisert preg<br />
og i stor grad anlegges i umiddelbar tilknytning til ny bygningsmasse. Det vil innebære at slike områder<br />
vil fremstå som langt mindre tilgjengelige for allmennheten enn Tinkern.<br />
Trikkelinje på Filipstad/Hjortnes vil, av sikkerhetsmessige hensyn, legge beslag på et nokså betydelig<br />
areal. Ettersom det er planlagt underjordisk jernbanestasjon, bør det også vurderes å legge trikketrasé i<br />
tunell. Det bør vurderes å legge en slik trasé i parallell-tunnel med E-18. En slik løsning vil også gjøre<br />
Filipstad mer attraktivt enn hva er tilfellet med trikketrasé langs fjorden. Videre vil Vika-Skillebekk som<br />
attraktiv byrom ivaretas ved at trafikk og støybelastning ikke økes.<br />
Avstanden fra Hjortnes/Filipstad til eksisterende trikketraséer ved Aker Brygge, Vika og Drammensveien<br />
er moderat. Vi har derfor vanskelig for å forstå at det er et reelt behov for trikkelinje langs<br />
Filipstad/Hjortnes. Kollektivtrafikken til/fra Fillpstad/Hjortnes bør kunne løses ved det anlegges<br />
av/påkjøringsramper for buss fra den planlagte tunellen, f.eks. sløyfe ved Hjortnes i tilknytning til<br />
cruiseterminal. Gitt den korte avstanden fra Hjortnes til Filipstad hvor det i dag er bussforbindelse ved<br />
Tjuvholmen, og den korte avstand fra Filipstad til eksisterende trikketrasé ved Aker Brygge, er det<br />
tilstrekkelig med ett buss-stopp på strekningen Hjortnes-Filipstad. Dersom det åpnes for ytterligere<br />
utbygging vestover på Frognerstranda, kan det eventuelt etableres en tilsvarende løsning med buss-stopp<br />
lengre vest eller at dette løses ved en sløyfe fra bygdøylokket.<br />
Det foreligger ikke samfunnsmessige hensyn ved en utbygging av Filipstad som tilsier at eksisterende og<br />
verdifulle grøntområder skal tillates å bli rasert. Videre er en slik rasering av eksisterende grøntområder<br />
og økt trafikkbelastning på Skillebekk ikke i samsvar med de overordnede målsetninger om miljø og<br />
bærekraft.<br />
Ettersom barnehagekapasiteten i området er blitt betydelig utvidet den senere tid, er området blitt mer<br />
attraktivt for småbarnsfamilier. Ved å bevare og ruste opp Tinkern, vil Oslo kommune styrke områdets<br />
kvaliteter som boligområde for beboere i alle aldre og livssituasjoner. Undertegnede oppfordrer derfor<br />
Oslo kommune til å bevare dette området og dermed også styrke de miljømessige kvaliteter i området<br />
Filipstad-Vika-Skillebekk- Skarpsno. En slik løsning vil være et utstillingsvindu for moderne<br />
byplanlegging på nasjonalt og internasjonalt.<br />
Trikketrasé over Tinkern/Framnesveien vil naturligvis medføre betydelige støy og trafikkplager for de<br />
tilgrensede eiendommer og dermed en betydelig verdireduksjon for eiendommene. Det vil derfor<br />
selvfølgelig bli vurdert å fremme gruppesøksmål mot rette vedkommende rettssubjekt med krav om<br />
erstatning grunnet nærføringsulemper, jf. blant annet Høyesteretts avgjørelse i den såkalte Gardermoensaken.<br />
Oslo, den 18. oktober 2010<br />
Sameiet Framnesveien 8 Sameiet Framnesveien 10<br />
(sign) (sign)<br />
Munkdedamsveien 96<br />
(sign)<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 45
Side 46<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 47
Side 48<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 49
Side 50<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 51
Side 52<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 53
Side 54<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 55
Side 56<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 57
Side 58<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 59
Side 60<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 61
Side 62<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 63
Side 64<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 65
Side 66<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 67
Side 68<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 69
Side 70<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 71
Richard Olsen<br />
Anton Schjøthsgate 15, 0454 Oslo global.richard@gmail.com<br />
<br />
Side 72<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 73
Merknader innkommet ved offentlig ettersyn 13.2.2012 – 11.5.2012.<br />
Oppsummering og etatens kommentarer til merknader innkommet ved offentlig<br />
ettersyn 13.2.2012 – 11.5.2012.<br />
MERKNAD FRA<br />
PBEs<br />
komm.<br />
side:<br />
Kopi av<br />
merknad<br />
side:<br />
Bydeler<br />
3.1 Oslo kommune, bydel Frogner, datert 3.4.2012, inklusiv 77 82<br />
Plansmias forslag, 26.4.2012, og 14.6.2012<br />
Kommunale etater<br />
3.2 Brann- og redningsetaten, 16.3.2012 143 152<br />
3.3 Byantikvaren, 26.3.2012 143 152<br />
3.4 Bymiljøetaten, 16.4.2012 144 157<br />
3.5 Eiendoms- og byfornyelsesetaten, 20.4.2012 146 162<br />
3.6 Kulturetaten, 9.3.2012 148 171<br />
3.7 Omsorgsbygg Oslo KF, 19.3.2012 149 172<br />
3.8 Renovasjonsetaten, 23.3.2012 149 174<br />
3.9 Ruter AS, 28.3.2012 150 175<br />
3.10 Småbåtutvalget, 22.3.2012 150 176<br />
3.11 Undervisningsbygg, 28.3.2012 150 176<br />
3.12 Utdanningsetaten, 22.3.2012 150 177<br />
3.13 Vann- og avløpsetaten, 27.2.2012 151 177<br />
Statlige instanser<br />
3.14 Fylkesmannen i Oslo og Akershus, 23.3.2012 og 16.5.2013 180 186<br />
3.15 Jernbaneverket, 26.3.2012 180 187<br />
3.16 Kystverket Sørøst, 11.5.2012 181 190<br />
3.17 NSB Plan, 12.4.2012 182 192<br />
3.18 Oslo Politidistrikt, 8.3.2012 182 192<br />
3.19 Riksantikvaren, 11.5.2012 182 193<br />
3.20 Statens Jernbanetilsyn, 21.3.2012 183 199<br />
3.21 Statens vegvesen Region øst, 21.3.2012 183 200<br />
Organisasjoner<br />
3.22 Aksjon Frognerstranda, 26.3.2012 204 226<br />
3.23 Den tyske skole i Oslo, v/Hans Jacob Bull-Berg, 26.3.2012 204 229<br />
3.24 Fortidsminneforeningen, 26.3.2012 205 230<br />
3.25 Frogner Historielag, 21.3.2012 205 231<br />
3.26 Frogner Høyre, 19.4. og 20.4.2012 206 232<br />
3.27 Frogner Venstre, 17.4.2012 207 234<br />
3.28 Idrettens Samarbeidsutvalg St.Hanshaugen , 26.3.2012 209 236<br />
3.29 Kontaktutvalget for Velforeninger i Oslo, 7.5.2012 210 237<br />
3.30 LO i Oslo, 12.4.2012 211 238<br />
3.31 Logistikk- og transportindustriens landsforening, 20.3.2012 212 239<br />
3.32 Norges Håndballforbund, 30.3.2012 212 240<br />
3.33 Norges Naturvernforbund Oslo Vest, 16.4. og 26.4.2012 213 245<br />
3.34 Oslo Aquapark, 4.4.2012 214 247<br />
3.35 Oslofjordens Friluftsråd, 26.3.2012 214 248<br />
3.36 Oslo Seilforening, 26.11.2012 215 249<br />
3.37 Plansmia v/Audun Engh, Niels Torp Arkitekter med flere<br />
10.4.2012,30.5.2012 og18.12.2012<br />
215 111
3.38 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, 10.4. og 26.4.2012 217 249<br />
3.39 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, Skarpsno/Gimle 219 251<br />
beboerforening, Kontaktutvalget for velforeninger i Oslo,<br />
Oslo Byes Vel, Naturvernforbundet i Oslo og Akershus,<br />
13.5.2013<br />
3.40 Sameiet Nye Framnes Terrasse 1, 19.4.2012 220 251<br />
3.41 Sameiet Observatorie terrasse 15 A-B, 10.4.2012 220 255<br />
3.42 Sameiet Svoldergata 2, 26.3.2012 221 256<br />
3.43 Stiftelsen Byens fornyelse, 22.2.2012 224 262<br />
Private<br />
3.44 Color Line AS, 20.4.2012 266 273<br />
3.45 Engh, Leif J.A., 26.3.2012 266 277<br />
3.46 Fleischer, Carl August, 19.4.2012 267 279<br />
3.47 Gulden, Amund og Bjerkeseth, Viel Andersen, 21.3.2012 267 283<br />
3.48 Kvandal, Eva, 11.4.2012 268 284<br />
3.49 Lund Hagem arkitekter, 20.4.2012 og 26.3.2013 269 285<br />
3.50 Mannheim, Erik Løvland, 20.4.2012 269 289<br />
3.51 Nordvik, Hans Øivind (Auctus AS), 26.3.2012 269 290<br />
3.52 Oppegaard, Martin Hill, 26.3.2012 270 291<br />
3.53 Oslo Cruise Network, 11.5.2012 270 291<br />
3.54 Oslo Vei AS, 12.3.2012 270 293<br />
3.55 Røger, Rosa Anne, 25.3.2012 270 293<br />
3.56 Ølstad, Anne Marie, 25.3.2012 271 294<br />
3.57 Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS, 11.5.2012 271 296
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Bydeler<br />
Side 76<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Nr Merknad fra Plan- og bygningsetatens<br />
(PBE) kommentarer<br />
Bydeler<br />
3.1 Oslo kommune, Bydel Frogner 03.04.2012<br />
har oversendt protokollutskrift fra bydelsutvalgets møte<br />
27.03.2012 hvor forslag til områderegulering Filipstad med<br />
konsekvensutredning ble behandlet. Bydelsutvalgets vedtak<br />
gjengis ordrett og i sin helhet:<br />
Bydelsutvalget vil at Frognerstranda skal bli en grønn<br />
strandpromenade for hele byens befolkning med<br />
aktivitetsområder, uten trafikk, forurensninger og støy i<br />
fremtiden. Bydelutvalget vil derfor at hele strekningen fra<br />
Aker Brygge til Bygdøy skal komme under bakken.<br />
På grunn av Statens vegvesens foreløpige krav om at E18 må<br />
komme opp i dagen, ønsker bydelsutvalget en kort<br />
tunnelløsning på Filipstad slik at den eventuelle åpne<br />
strekningen blir ved Hjortnesområdet og ikke langs sjøen i<br />
Frognerkilen der den fremtidige strandpromenaden vil ha<br />
størst felleskapsverdi.<br />
Bydelsutvalget anbefaler på denne bakgrunn en planløsning<br />
for Filipstad som muliggjør at man i fremtiden kan få mest<br />
mulig av E18 langs Frognerstranda under bakken. Denne<br />
løsningen vil være i tråd med Fjordbyplanen og lage et<br />
sammenhengende grøntområde fra sentrum til Folkeparken på<br />
Bygdøy.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS<br />
(Offentlig/privat samarbeid) kan benyttes for å realisere<br />
strekningen E18 Frognerstranda under bakken utenfor<br />
Oslopakke 3.<br />
Bydelsutvalget går imot en utvikling av Hjortnes til<br />
cruisehavn, men at det legges til rette for stoppested for<br />
Bygdøyfergen – altså ingen ny cruisepir. En ny cruisepir med<br />
en til to cruisekaier vil innebære en betydelig belastning for<br />
småbåttrafikken inn og ut av Frognerkilen med dertil hørende<br />
betydelig fare for ulykker, og at antallet småbåtplasser blir<br />
redusert.<br />
Frognerkilen har to roklubber og Oslos største konsentrasjon<br />
av småbåter, og man ber om at det utføres en grundig,<br />
uavhengig konsekvensanalyse av cruisehavnens innvirkning<br />
på disse, samt på støy og forurensning i nærmiljøet.<br />
Bydelsutvalget mener cruiseskipsløsning på Hjortnes er i strid<br />
med byutviklingens forutsetninger. Filipstad (Bydel Frogner)<br />
er del av Fjordbyplanen, denne bydelen bør knyttes tettere til<br />
sjøen og 52 000 Frognerbeboere likeså.<br />
- Krav til sikkerhet og utforming av<br />
nye tunneler og forholdet til<br />
vestkorridoren gjør det krevende å<br />
finne en realiserbar forlengelse av<br />
tunnelen videre vestover. Det bør<br />
derfor utredes miljøavlastende og<br />
barrierebrytende tiltak for<br />
Frognerstranda.<br />
- Planforslaget legger opp til kort<br />
løsning for E18 tunnel.<br />
- Tas til orientering.<br />
- Tas til orientering.<br />
Byrådsavdeling for byutvikling har<br />
bedt om å få vurdert mulighetene for<br />
tilstrekkelig antall cruisekaier<br />
samtidig som kaiene integreres og<br />
bidrar til god byutvikling. Hjortnes er<br />
et av kaiområdene som vurderes i<br />
utredningen. Med toskips pir tapes ca<br />
15 båtplasser. Med ettskips pir tapes<br />
ca 30 båtplasser.<br />
Forholdet mellom småbåter og cruise<br />
er vurdert i risiko- og<br />
sårbarhetsanalysen. Omlegging til<br />
landstrøm vil redusere støy og<br />
luftforurensingen fra skipene.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 77
Cruisekaiutredningen vil muligens<br />
legges frem for politisk behandling<br />
parallelt med områdereguleringen.<br />
Bydelsutvalget anbefaler ikke plassering av et høyt<br />
hotellkompleks sydvest i Hjortnesplanen, da dette også vil<br />
kunne ødelegge opplevelsen av ”Porten” til Frognerkilen, med<br />
Bygdøynes på den ene og Filipstad odde på den andre siden,<br />
samt Dronningen og Kongen noe lenger inne. Bydelsutvalget<br />
forutsetter at trafikk til/fra hotell skjer via terminalområdet og<br />
ikke rundt Hjortnesbuen.<br />
Vedrørende kollektivdekning, fra høringsdokumentene slås det<br />
fast at ”Utfordring blir å få til god kontakt med øvrig<br />
kollektivtnett i byen enten via Nationaltheatret<br />
kollektivknutepunkt eller via et nytt sterkt kollektivknutepunkt<br />
ved Framnes plass.” Det er derfor et paradoks at foreslått<br />
Fjordtrikk feiler på dette punkt med ikke å ha god kontakt med<br />
byens øvrige kollektivnett. Ser en på foreslåtte holdeplasser<br />
for trikken er det foreslått to i tilknytning til ”Filipstad<br />
allé”/Ring 1, mens skinneføringen er lagt som en runde ned ny<br />
”Huitfeldsgate”, langs ”Havnepromenaden” og videre mot ”<br />
Framnesallmenningen”. Skulle en ha foreslått trikk til<br />
Filipstad, ville det vært bedre om trikken hadde gått langs<br />
”Filipstad allé)” enn å legge beslag på store arealer i de meste<br />
attraktive områder.<br />
Videre at begge parkene Tinkern og Skarpsno må bevares, og<br />
ber om at det – hvis aktuelt – utredes alternativer hvor<br />
skinnebundet transport passerer disse arealene under bakken.<br />
Trikk er ikke noen god løsning for Filipstad, og<br />
Bydelsutvalget står fast ved at man ser det som uønsket med<br />
en skinnebundet kollektivtransportløsning på mark, og<br />
forutsetter at den store trafikkløsningen i området avvikles<br />
med T-bane. Jernbaneverket la 26. mars fram utredning om ny<br />
togtunnel under Oslo. Alternativer via Filipstad var det minst<br />
aktuelle. Trasévalg for T-bane anbefales fra Fornebu til<br />
Filipstad og videre til Homansbyen/Nationaltheatret/Oslo S<br />
kollektivknutepunkt for å oppnå god kontakt med øvrig<br />
kollektivtnett i byen. En slik løsning vil også løse utfordringer<br />
med allerede overbelastet sentrumstunnel for T-bane i Oslo.<br />
Bydelsutvalget mener planforslagene tar hensyn til ønsket om<br />
karrébebyggelse men opprettholder kravet om at maksimale<br />
høyder i boligområder ikke skal overstige 6 til 8 etasjer og at<br />
eventuell bygningsmasse foran Tinkern ikke går over 8 etasjer.<br />
Bydelsutvalget ønsker en større boligandel i utbyggingen.<br />
Bydelsutvalget mener at det må legges til rette for bygging av<br />
husbankfinansierte småleiligheter til vanskeligstilte.<br />
Bydelsutvalget vil videre peke på at bebyggelsens høyder i<br />
områdets randsoner må tilpasses eksisterende bebyggelse, slik<br />
at det blir en velfungerende sammenheng med byen bakenfor,<br />
inkludert en videreføring av gateløp og siktlinjer.<br />
PBE anbefaler ikke dette hotellet, men<br />
har lagt til rette for at forslaget kan<br />
fremmes som et alternativ til politisk<br />
behandling.<br />
Trikkeholdeplass i<br />
Framnesallmenningen knyttes til det<br />
nye kollektivknutepunktet ved<br />
Framnes plass, hvor lokal- og<br />
regionalbusser, internasjonal ferge, og<br />
mulig T-bane/jernbanestasjon ligger.<br />
Trikk i Filipstad allé er vurdert og<br />
forkastet av hensyn til<br />
fremkommelighet og arealbruk.<br />
Tinkern ivaretas som park/turvei.<br />
Underjordisk Jernbane/ T-banestasjon<br />
og - tunnel inngår i planforslaget<br />
Hovedsakelig er den høyere<br />
bebyggelsen mellom 8-10 etasjer<br />
konsentrert mot Aker Brygge og<br />
Tjuvholmen da disse områdene har<br />
høyere bebyggelse enn den eldre<br />
bebyggelsen for øvrig, og ved<br />
Framnes plass pga nærhet til<br />
kollektivknutepunktet. Bebyggelse<br />
sør for Generaldirektørboligen er<br />
nedtrappet etter innspill ved offentlig<br />
ettersyn. Seks siktsektorer holdes åpne<br />
fra byen bak for å ivareta den visuelle<br />
Side 78<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Bydelsutvalget ber om at det utarbeides terrengsnitt gjennom<br />
eksisterende og fremtidig terreng med eksisterende og planlagt<br />
bebyggelse fra Tinkern og bebyggelsen ved Observatorie<br />
terrasse gjennom den planlagte bebyggelse og ned til sjøen.<br />
Bydelsutvalget er orientert om at antallet skolebarn i bydelen<br />
viser en kraftig økning, og merker seg at reguleringsforslaget<br />
fremmer en toparallell skole 1 – 10 med 560 elever.<br />
Bydelsutvalget mener denne må økes til tre paralleller med<br />
840 elever, og at en ny skole på Filipstad må dimensjoneres<br />
for også å ta imot elever fra omkringliggende by, og eventuelt<br />
sees på som et supplement til eller erstatning for eksisterende<br />
skoler i bydelen hvor utearealer og trafikale forhold er dårlige.<br />
Bydelsutvalget viser til at Bystyret i vedtak 14.12.2011 ber<br />
Byrådet om å utrede behov for ny skole på Filipstad.<br />
Bydelsutvalget forutsetter at det innarbeides flerbrukshall i<br />
tilknytning til skolen.<br />
Bydelsutvalget vil ha svømmehall av internasjonal standard på<br />
Filipstad; dette er et meget sterkt ønske i bydelens befolkning.<br />
Etter bydelens betraktning: Vi peker videre på det positive i at<br />
en international svømmehall også vil kunne dekke et lenge<br />
påpekt behov også for tilliggende bydeler i sentrum/indre<br />
Oslo.<br />
Bydelsutvalget er fornøyd med det foreslåtte antallet<br />
barnehageavdelinger, men anbefaler at barnehagene bygges ut<br />
som større enheter enn de foreslåtte - fra 6 til 10 avdelinger, og<br />
tidfestes tidlig i rekkefølgebestemmelser som ligger til grunn<br />
for utbyggingsavtaler. Bydelsutvalget mener det kan være<br />
gunstig å plassere en stor barnehage på Hjortnes som kommer<br />
tidlig i utbyggingfasen.<br />
Bydelsutvalget minner om at den foreslåtte parken på Hjortnes<br />
ligger på et klimatisk utsatt område noe som medfør at arealet<br />
må skjermes for kalde vinter- og høstvinder.<br />
Bydelsutvalget vil komme tilbake til og fastsette navn på gater<br />
og plasser i den nye bydelen når det foreligger godkjent<br />
reguleringsplan.<br />
26.04.2012<br />
Bydel Frogner har oversendt protokollutskrift fra bydelsutvalgets<br />
møte 24.04.2012 hvor Filipstad – alternativt forslag til<br />
områderegulering – forslag til Plansmia ble behandlet.<br />
Bydelsutvalgets vedtak gjengis ordrett og i sin helhet:<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil i tillegg komme<br />
med følgende kommentarer til planskisse fra ”Plansmia”:<br />
Bydelsutvalget støtter Plansmiens forslag, og ber om at dette<br />
utkast til områdeplan for hele Filipstad og Frogner-stranden<br />
blir utarbeidet som et fullverdig alternativ og fremmes<br />
samtidig og på lik linje med de øvrige alternativer til politisk<br />
behandling. Dette betyr også at detaljreguleringen av Hjortnes<br />
kontakten til fjorden.<br />
Terrengsnitt er tatt inn i kapittel 9.<br />
På bakgrunn av innspill etter offentlig<br />
ettersyn og at kommunens behov for<br />
skoleplasser er stort og økende, og det<br />
er i samsvar med dette lagt til rette for<br />
en 840 elevers skole vest for Framnesallmenningen.<br />
Plasseringen gir skolen<br />
nærhet til Brannskjærparken, og<br />
trafikksikkerheten for skoleveien<br />
vurderes å være god. Barn fra<br />
Skillebekk som ankommer over<br />
Framnes bru og får trygg skolevei ved<br />
slik plassering.<br />
Flerbrukshall med mulighet for<br />
svømmebasseng inngår i forslaget.<br />
Bestemmelsene angir minimumskrav<br />
til størrelser og antall avdelinger for<br />
barnehagene.<br />
Det er utført lokalklimaanalyse som<br />
utpeker vindutsatte områder og<br />
forslag til avbøtende tiltak. I<br />
forbindelse med detaljregulering skal<br />
utfyllende analyser utarbeides.<br />
Tas til orientering.<br />
Materialet fra ”Plansmia” er ikke et<br />
alternativ forslag til områderegulering<br />
eller en planskisse. Til det mangler<br />
alle innledende vedtak og lovpålagte<br />
prosesser. Materialet har status som<br />
innkommet merknad til det pågående<br />
planarbeidet for Filipstad. Se for øvrig<br />
kommentar til merknad 3.37<br />
”Plansmia”.<br />
Dersom innspillet fra Plansmia skal<br />
utarbeides som et fullverdig forslag til<br />
områderegulering vil dette kreve at<br />
nytt planprogram etter plan- og<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 79
og Hans Jægers kvartal må utsettes, slik at det ikke legges<br />
utilbørlige føringer på områdeplanen og innbyggernes<br />
deltakelse i denne.<br />
Bydelsutvalget er enig i behovet for å se hele området ved<br />
Frognerstranden i sammenheng med planforslag på Filipstad<br />
og har flere ganger tatt opp dette spørsmålet. Foreslåtte<br />
løsninger på Frognerstranden med lav bebyggelse i 3-5 etasjer,<br />
plass for fremtidig skolebygning og rekreasjon samt en<br />
sammenhengende grønn promenade fra Kongen til<br />
Dronningen harmoniserer godt med bydelsutvalgets syn.<br />
Bydelsutvalget mener det er et godt grep å flytte<br />
fergeterminalen til området innenfor ”vorta” og på den måten<br />
frigjøre et vestvendt friområde med god forbindelse til<br />
Tinkern. Bydelsutvalget er tilfreds med at forslaget ikke<br />
omfatter cruisehavn som dermed ikke skal innreguleres.<br />
Bydelsutvalget er videre enig i at de foreslåtte alternativer for<br />
E18 er en god løsning sammen med en overdekket E18<br />
gjennom Filipstad – riktignok med nødvendige åpninger opp<br />
til det fri. Åpningene foreslås omkranset av næringsbygg.<br />
Ulike alternativer for å få E18 under bakken eller sjøen må<br />
utredes skikkelig.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS<br />
(Offentlig/privat samarbeid) kan benyttes for å realisere hele<br />
strekningen E18 Frognerstranden under bakken utenfor<br />
Oslopakke 3 fra dagens tunellåpning som del av<br />
Vestkorridoren.<br />
bygningsloven utarbeides, høres og<br />
fastsettes, og på grunnlag av dette kan<br />
utredninger og utvikling av et<br />
eventuelt nytt planforslag innenfor<br />
aktuelle tema utføres, som f eks<br />
E18/Ring 1, ferge/cruiseterminal,<br />
kollektivtrafikk, sykkeltrafikk,<br />
arealbruk og utnyttelse, miljø,<br />
havstigning, bolig og skolestørrelser<br />
og kvaliteter, kostnadsanalyser, osv.<br />
Bebyggelse på Frognerstranda<br />
forutsetter E18 lagt i tunnel, og det er<br />
ikke en del av det aktuelle forslaget til<br />
områderegulering.<br />
SvRø og Oslo Havn KF har uttalt seg<br />
til Plansmias merknad. Her fremgår<br />
det at de foreslåtte løsninger for E18<br />
og havneterminal ikke er å anse som<br />
gjennomførbare. PBE vurderer at<br />
flytting av fergeterminalen til<br />
Brannskjærtangen (Vorta) har så store<br />
trafikale og miljømessige ulemper, at<br />
innspillet ikke bør utredes nærmere.<br />
SvRø aksepterer ikke de foreslåtte<br />
innspillene for E18 tunnel, og<br />
merknaden er på flere områder i strid<br />
med politiske vedtak og gjeldende<br />
forskrifter. PBE vil fraråde at<br />
Plansmias merknad utredes videre.<br />
For å komme frem til et faglig<br />
forsvarlig planforslag, vil PBE anslå<br />
at det er nødvendig med 1-2 års<br />
utredningsarbeid, som nødvendigvis<br />
vil resultere i radikale endringer av<br />
forslaget, for å få det i samsvar med<br />
løsninger som er gjennomførbare.<br />
Forslag om parklokk over<br />
havneterminaler har vært fremme<br />
flere ganger tidligere oppgjennom<br />
årene, både her og på Revierkaia.<br />
Dersom noen faglige og økonomisk<br />
ansvarlige parter ønsker å fremme et<br />
slikt forlag vil PBE vurdere det<br />
positivt.<br />
Bydelsutvalget har merket seg at koblingen til eksisterende<br />
bydel er vel gjennomtenkt og at langt flere siktlinjer er<br />
videreført fra Ruseløkka, Skillebekk og Skarpsno.<br />
Planforslaget tar også opp forholdet til bebyggelsen bak<br />
Filipstad og foreslår at bygningshøyder tilpasses den<br />
eksisterende bebyggelsen.<br />
Når det gjelder nye siktlinjer så må<br />
det her menes Parkveiens forlengelse,<br />
som er den eneste siktlinjen fra<br />
”Plansmia” som ikke inngår i<br />
planforslaget. Den forutsetter riving<br />
av et bygg under antikvarisk vern, og<br />
Side 80<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
inngår derfor ikke i planforslaget.<br />
Planforslaget tar utgangspunkt i samme totale BRA-areal som<br />
i Plan- og bygningsetatens og Oslo Havn KFs forslag og har<br />
en boligprosent på ca 57%, altså langt over de andre<br />
forslagene. Bebyggelsen er foreslått med maksimale høyder<br />
fra 3 til 8 etasjer, noe som samsvarer godt med bydelsutvalgets<br />
uttalelser.<br />
Bydelsutvalget mener at de foreslåtte skoleplasseringene, hhv<br />
vest for Generaldirektørboligen og på Frognerstranden er to<br />
alternativer som vil ligge alt for langt fram i tiden.<br />
Bydelsutvalget forutsetter derfor at man finner egnet plass til<br />
denne viktige funksjon.<br />
Bydelsutvalget minner også om at det er et stort behov for<br />
barnehager, flerbrukshall, svømmeanlegg mm i bydelen og på<br />
Filipstad, og at disse funksjonene må innplasseres i den<br />
foreslåtte planstrukturen.<br />
Finansiering av eventuelle merkostnader for infrastruktur og<br />
flytting av fergeterminal må utredes i forhold til økte<br />
tomtearealer til bygg ved Hjortnes og langs Frogner-stranden,<br />
bom- og havneavgifter, samt eventuelle OPS-løsninger.<br />
Bydelsutvalget støtter plansmien i forslaget om utbygging av<br />
T-bane til Filipstad.<br />
14.6.2011<br />
Bydel Frogner behandlet i sitt møte 14. juni 2011, som sak 156/11<br />
følgende sak: Breddeidrett – tilbud til barn og unge –<br />
investeringsmidler 2012. BU fattet følgende vedtak:<br />
Bydelsutvalget er kjent med det store behovet for flere ulike<br />
aktivitetstilbud for barn og ungdom, og vil støtte arbeidet med<br />
å få gjennomført ulike prosjekter, ved å fremme søknad om<br />
sentrale investeringsmidler. Eksempler på slike prosjekter er<br />
skatepark, sandvolleyballbane, ballbinge, street basket,<br />
lekeborg på Bygdøy mv.<br />
Bydelsutvalget vil nevne det forslag bydelen har kommet med<br />
i forhold til at egnede arealer på Filipstad brukes til<br />
fritidsaktiviteter spesielt for barn og unge, både før<br />
utbyggingen kommer i gang for fullt og etter at den romslige<br />
strandpromenaden er etablert. Disse aktivitetene vil kunne<br />
bidra til aktivisering av strandpromenaden på en hyggelig<br />
måte og vil kunne gjøres tilgjengelig for alle.<br />
57% bolig (antatt 245 000 m2 BRA)<br />
er ikke forenlig med de krav til<br />
bomiljøkvaliteter som er lagt inn i<br />
planforslaget. Det vil langt fra kunne<br />
finnes uteareal eller solbelyste flater i<br />
tilstrekkelig kvantitet.<br />
Planforslaget har skole plassert sør for<br />
E18, noe som muliggjør tidlig<br />
realisering.<br />
Disse elementene er lagt inn i<br />
planforslaget.<br />
Tas til orientering.<br />
Planforslaget inneholder T-banetunnel<br />
og mulighet for stasjon nær Framnes<br />
plass.<br />
Tas til orientering.<br />
Egnede arealer for fritidsaktiviteter<br />
for barn og unge ivaretas i<br />
planforslaget, blant annet i<br />
Brannskjærparken, og med areal til<br />
flerbrukshall og idrettsplass i<br />
tilknytning til skolen.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 81
Oslo kommune<br />
Bydel Frogner<br />
Bydelsadministrasjonen<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0187 OSLO<br />
postmottak@pbe.oslo.komune.no<br />
Kopi :Ruth Holme Dammann<br />
Ruth.holme.dammann@pbe.oslo.kommune.no<br />
Dato: 03.04.2012<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549 10/906 Inger Almqvist 512.1<br />
FILIPSTAD – FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING<br />
KUNNGJØRING OM OFFENTLIG ETTERSYN FRA 13.02.2012 TIL 26.03.2012<br />
Bydelsutvalget fattet følgende vedtak i møte 27.3.12:<br />
SAK 79/12<br />
FILIPSTAD – FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING<br />
KUNNGJØRING OM OFFENTLIG ETTERSYN FRA 13.02.2012<br />
TIL 26.03.2012<br />
Miljø- og byutviklingskomiteens innstilling:<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse vedrørende Filipstad –<br />
forslag til områderegulering med konsekvensutredning. Bydelsutvalget<br />
har tidligere behandlet Filipstad i flere møter, og viser til sak 124/11 –<br />
22.11.11, sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak 365/10 –<br />
21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak 325/10 – 30.11.10, 255/10 –<br />
28.09.10, 253/10 – 28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 – 13.01.09,<br />
sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 – 25.10.06, sak 113/06 – 31.05.06, sak<br />
311/05 – 16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
1<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil komme med følgende<br />
utdypninger:<br />
Bydelsutvalget forutsetter at E18 over Filipstad og langs Frognerstranda<br />
legges under bakken. Bydelsutvalget går inn for lang tunnelløsning under<br />
Filipstad fordi dette gir størst miljøforbedring når det gjelder luftkvalitet<br />
og støyforhold både for nye og eksisterende boliger. Alternativet<br />
innvinner også mest areal til byutvikling, og vil redusere<br />
barrierevirkningen mellom eksisterende by og fjorden. Lang løsning<br />
medfører minst terrenghevning på Filipstad, og betyr at den nye<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 02 180 Bankkonto: 1315.01.00032<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Henrik Ibsens gate E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
2<br />
bebyggelsen kun i begrenset omfang må løftes opp.<br />
Forslag fra V:<br />
Bydelsutvalget vil at Frognerstranda skal bli en grønn strandpromenade<br />
for hele byens befolkning med aktivitetsområder, uten trafikk,<br />
forurensninger og støy i fremtiden. Bydelsutvalget vil derfor at hele<br />
strekningen fra Aker brygge til Bygdøy skal komme under bakken.<br />
På grunn av Statens Vegvesens foreløpige krav om at E18 må komme<br />
opp i dagen, ønsker bydelsutvalget en kort tunnelløsning på Filipstad slik<br />
at den eventuelle åpne strekningen blir ved Hjortnes-området og ikke<br />
langs sjøen i Frognerkilen der den fremtidige strandpromenaden vil ha<br />
størst fellesskapsverdi.<br />
Bydelsutvalget anbefaler på denne bakgrunn en planløsning på Filipstad<br />
som muliggjør at man i fremtiden kan få mest mulig av E18 langs<br />
Frognerstranda under bakken. Denne løsningen vil være i tråd med<br />
Fjordbyplanen og lage et sammenhengende grøntområde fra sentrum til<br />
Folkeparken på Bygdøy.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS (Offentlig/privat<br />
samarbeid) kan benyttes for å realisere strekningen E18 Frognerstranda<br />
under bakken utenfor Oslopakke 3.<br />
Forslag fra V ble vedtatt med 11 stemmer for (8H, 2V, 1F) og 3<br />
stemmer mot (3A).<br />
Bydelsutvalget går imot en utvikling av Hjortnes til cruisehavn og<br />
forutsetter at eksisterende bruk av kaier på Hjortnes videreføres, pluss at<br />
det legges til rette for stoppested for Bygdøyfergen – altså ingen ny<br />
cruisepir. En ny cruisepir med en til to cruisekaier vil innebære en<br />
betydelig belastning for småbåttrafikken inn og ut av Frognerkilen med<br />
dertil hørende betydelig fare for ulykker, og at antallet småbåtplasser blir<br />
redusert.<br />
Frognerkilen har to roklubber og Oslos største konsentrasjon av<br />
småbåter, og man ber om at det utføres en grundig, uavhengig<br />
konsekvensanalyse av cruisehavnens innvirkning på disse, samt på støy<br />
og forurensning i nærmiljøet.<br />
Bydelsutvalget mener cruiseskipsløsning på Hjortnes er i strid med<br />
byutviklingens forutsetninger. Filipstad (Bydel Frogner) er del av<br />
Fjordbyplanen, denne bydelen bør knyttes tettere til sjøen og 52 000<br />
frognerbeboere likeså.<br />
Forslag til fra F:<br />
Bydelsutvalget viser til bystyrets enstemmige vedtak i forbindelse med<br />
Fjordbyplanen hvor det på Hjortnes er planlagt en ekstra pir som<br />
destinasjon for ferger og cruiseskip. Bydelsutvalget viser også til<br />
påfølgende mulighetsstudie hvor Hjortnes står igjen som første<br />
hovedalternativ for cruisevirksomhet. Bydelsutvalget støtter at det<br />
etableres ny pir og terminal på Hjortnes, slik at Oslo blir startpunkt og<br />
2<br />
Side 82<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
3<br />
4<br />
snuhavn for cruise.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble vedtatt med 13<br />
stemmer for (8H, 2V, 3A) og en stemme mot (1F) som støttet forslag<br />
til vedtak fra F.<br />
Endringsforslag fra H:<br />
I første setning, avsnitt 2, endres følgende setning til:<br />
Bydelsutvalget går imot en utvikling av Hjortnes til cruisehavn, men at<br />
det legges til rette for stoppested for Bygdøyfergen – altså ingen ny<br />
cruisepir.<br />
Endringsforslag fra H ble enstemmig vedtatt (8H, 2V,1F, 3A).<br />
Bydelsutvalget anbefaler ikke plassering av et høyt hotellkompleks<br />
sydvest i Hjortnesplanen, da dette også vil kunne ødelegge opplevelsen<br />
av ”Porten” til Frognerkilen, med Bygdøynes på den ene og Filipstad<br />
odde på den andre siden, samt Dronningen og Kongen noe lenger inne.<br />
Bydelsutvalget forutsetter at trafikk til/fra hotell skjer via<br />
terminalområdet og ikke rundt Hjortnesbuen.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A).<br />
Tilleggsforslag fra H:<br />
Bydelsutvalget anbefaler derfor at Hjortnes skrinlegges og at de andre<br />
alternativene inklusive de som er utelukket fra nærmere vurderinger<br />
gjenopptas i videre behandling av saken, i tillegg foreslås det å vurdere<br />
en bøyeløsning.<br />
Tilleggsforslaget fra H falt hvor 12 var mot (6H, 2V, 1F, 3A) og 2 var<br />
for (2H).<br />
Bydelsutvalget står fast ved at man ser det som uønsket med en<br />
skinnebundet kollektivtransportløsning på mark, og forutsetter at den<br />
store trafikkøkningen i området avvikles med (lokaltog eller) tunnelbane.<br />
Bydelsutvalget anbefaler alternativt trasévalg for T-bane fra Fornebu<br />
under Bygdøy til Filipstad, og videre til ny Homansbyen stasjon,<br />
alternativt til Oslo S. Bydelsutvalget ber om at stasjon for T-bane<br />
innreguleres. Bydelsutvalget mener at begge parkene Tinkern og<br />
Skarpsno må bevares, og ber om at det – hvis aktuelt - utredes<br />
alternativer hvor skinnebundet transport passerer disse arealene under<br />
bakken<br />
Forslag fra H:<br />
Vedrørende kollektivdekning, fra høringsdokumentene slås det fast at<br />
”Utfordring blir å få til god kontakt med øvrig kollektivtnett i byen enten<br />
via Nationaltheatret kollektivknutepunkt eller via et nytt sterkt<br />
kollektivknutepunkt ved Framnes plass.” Det er derfor et paradoks at<br />
foreslått Fjordtrikk feiler på dette punkt med ikke å ha god kontakt med<br />
5<br />
6<br />
7<br />
byens øvrige kollektivnett. Ser en på foreslåtte holdeplasser for trikken er<br />
det foreslått to i tilknytning til ”Filipstad allé”/Ring 1, mens<br />
skinneføringen er lagt som en runde ned ny ”Huitfeldsgate”, langs<br />
”Havnepromenaden” og videre mot ” Framnesallmenningen”. Skulle en<br />
ha foreslått trikk til Filipstad, ville det vært bedre om trikken hadde gått<br />
langs ”Filipstad allé)” enn å legge beslag på store arealer i de meste<br />
attraktive områder. Videre at begge parkene Tinkern og Skarpsno må<br />
bevares, og ber om at det – hvis aktuelt – utredes alternativer hvor<br />
skinnebundet transport passerer disse arealene under bakken.<br />
Trikk er ikke noen god løsning for Filipstad, og Bydelsutvalget står fast<br />
ved at man ser det som uønsket med en skinnebundet<br />
kollektivtransportløsning på mark, og forutsetter at den store<br />
trafikkløsningen i området avvikles med T-bane. Jernbaneverket la 26.<br />
mars fram utredning om ny togtunnel under Oslo. Alternativer via<br />
Filipstad var det minst aktuelle. Trasévalg for T-bane anbefales fra<br />
Fornebu til Filipstad og videre til Homansbyen/ Nationaltheatret/Oslo S<br />
kollektivknutepunkt for å oppnå god kontakt med øvrig kollektivtnett i<br />
byen. En slik løsning vil også løse utfordringer med allerede overbelastet<br />
sentrumstunnel for T-bane i Oslo.<br />
Forslaget fra H ble enstemmig vedtatt (8H, 2V, 1F, 3A).<br />
Bydelsutvalget mener planforslagene tar hensyn til ønsket om<br />
karrébebyggelse men opprettholder kravet om at maksimale høyder i<br />
boligområder ikke skal overstige 6 til 8 etasjer og at eventuell<br />
bygningsmasse foran Tinkern ikke går over 8 etasjer. Bydelsutvalget<br />
ønsker en større boligandel i utbyggingen. Bydelsutvalget mener at det<br />
må legges til rette for bygging av husbankfinansierte småleiligheter til<br />
vanskeligstilte.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A).<br />
Bydelsutvalget vil videre peke på at bebyggelsens høyder i områdets<br />
randsoner må tilpasses eksisterende bebyggelse, slik at det blir en<br />
velfungerende sammenheng med byen bakenfor, inkludert en<br />
videreføring av gateløp og siktlinjer. Bydelsutvalget ber om at det<br />
utarbeides terrengsnitt gjennom eksisterende og fremtidig terreng med<br />
eksisterende og planlagt bebyggelse fra Tinkern og bebyggelsen ved<br />
Observatorie terrasse gjennom den planlagte bebyggelse og ned til sjøen<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A).<br />
Bydelsutvalget er orientert om at antallet skolebarn i bydelen viser en<br />
kraftig økning, og merker seg at reguleringsforslaget fremmer en<br />
toparallell skole 1 – 10 med 560 elever. Bydelsutvalget mener denne må<br />
økes til tre paralleller med 840 elever, og at en ny skole på Filipstad må<br />
dimensjoneres for også å ta imot elever fra omkringliggende by, og<br />
eventuelt sees på som et supplement til eller erstatning for eksisterende<br />
4<br />
3<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 83
8<br />
9<br />
10<br />
skoler i bydelen hvor utearealer og trafikale forhold er dårlige.<br />
Bydelsutvalget viser til at Bystyret i vedtak 14.12.2011 ber Byrådet om å<br />
utrede behov for ny skole på Filipstad. Bydelsutvalget forutsetter at det<br />
innarbeides flerbrukshall i tilknytning til skolen.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A).<br />
Bydelsutvalget vil ha helårs svømmehall av internasjonal standard på<br />
Filipstad; dette er et meget sterkt ønske i bydelens befolkning. Videre,<br />
tatt i betraktning Filipstad sentrale lokalisering, fremheves det positive i<br />
at en slik svømmehall også vil kunne dekke et slikt, lenge påpekt, behov<br />
for også tilliggende bydeler i sentrum/indre Oslo.<br />
Endringsforslag fra H:<br />
Forslag om eget avsnitt vedrørende svømmehall.<br />
Stryke ”helårs” i første setning.<br />
Siste setning endres til:<br />
Etter bydelens betraktning: Vi peker videre på det positive i at en<br />
internasjonal svømmehall også vil kunne dekke et lenge påpekt behov<br />
også for tilliggende bydeler i sentrum/indre Oslo.<br />
Endringsforslag fra A:<br />
Forslag om å stryke ”internasjonal standard” i første setning av siste del<br />
avsnitt 7.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen med endringsforslag<br />
fra H ble vedtatt (8H, 2V, 1F, 1A) og 2 mot (2A) som støttet<br />
endringsforslaget fra A.<br />
Bydelsutvalget er fornøyd med det foreslåtte antallet<br />
barnehageavdelinger, men anbefaler at barnehagene bygges ut som større<br />
enheter enn de foreslåtte - fra 6 til 10 avdelinger, og tidfestes tidlig i<br />
rekkefølgebestemmelser som ligger til grunn for utbyggingsavtaler.<br />
Bydelsutvalget mener det kan være gunstig å plassere en stor barnehage<br />
på Hjortnes som kommer tidlig i utbyggingfasen.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A)<br />
Bydelsutvalget minner om at den foreslåtte parken på Hjortnes ligger på<br />
et klimatisk utsatt område noe som medfør at arealet må skjermes for<br />
kalde vinter- og høstvinder.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A)<br />
Bydelsutvalget vil komme tilbake til og fastsette navn på gater og plasser<br />
i den nye bydelen når det foreligger godkjent reguleringsplan<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A)<br />
Etter dette er BUs vedtak følgende:<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse vedrørende Filipstad –<br />
forslag til områderegulering med konsekvensutredning. Bydelsutvalget<br />
har tidligere behandlet Filipstad i flere møter, og viser til sak 124/11 –<br />
22.11.11, sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak 365/10 –<br />
21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak 325/10 – 30.11.10, 255/10 –<br />
28.09.10, 253/10 – 28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 – 13.01.09,<br />
sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 – 25.10.06, sak 113/06 – 31.05.06, sak<br />
311/05 – 16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
Bydelsutvalget vil at Frognerstranda skal bli en grønn strandpromenade<br />
for hele byens befolkning med aktivitetsområder, uten trafikk,<br />
forurensninger og støy i fremtiden. Bydelsutvalget vil derfor at hele<br />
strekningen fra Aker brygge til Bygdøy skal komme under bakken.<br />
På grunn av Statens Vegvesens foreløpige krav om at E18 må komme<br />
opp i dagen, ønsker bydelsutvalget en kort tunnelløsning på Filipstad slik<br />
at den eventuelle åpne strekningen blir ved Hjortnes-området og ikke<br />
langs sjøen i Frognerkilen der den fremtidige strandpromenaden vil ha<br />
størst fellesskapsverdi.<br />
Bydelsutvalget anbefaler på denne bakgrunn en planløsning på Filipstad<br />
som muliggjør at man i fremtiden kan få mest mulig av E18 langs<br />
Frognerstranda under bakken. Denne løsningen vil være i tråd med<br />
Fjordbyplanen og lage et sammenhengende grøntområde fra sentrum til<br />
Folkeparken på Bygdøy.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS (Offentlig/privat<br />
samarbeid) kan benyttes for å realisere strekningen E18 Frognerstranda<br />
under bakken utenfor Oslopakke 3.<br />
Bydelsutvalget går imot en utvikling av Hjortnes til cruisehavn, men at<br />
det legges til rette for stoppested for Bygdøyfergen – altså ingen ny<br />
cruisepir. En ny cruisepir med en til to cruisekaier vil innebære en<br />
betydelig belastning for småbåttrafikken inn og ut av Frognerkilen med<br />
dertil hørende betydelig fare for ulykker, og at antallet småbåtplasser blir<br />
redusert.<br />
Frognerkilen har to roklubber og Oslos største konsentrasjon av<br />
småbåter, og man ber om at det utføres en grundig, uavhengig<br />
konsekvensanalyse av cruisehavnens innvirkning på disse, samt på støy<br />
og forurensning i nærmiljøet.<br />
Bydelsutvalget mener cruiseskipsløsning på Hjortnes er i strid med<br />
byutviklingens forutsetninger. Filipstad (Bydel Frogner) er del av<br />
Fjordbyplanen, denne bydelen bør knyttes tettere til sjøen og 52 000<br />
frognerbeboere likeså.<br />
Bydelsutvalget anbefaler ikke plassering av et høyt hotellkompleks<br />
6<br />
5<br />
Side 84<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
sydvest i Hjortnesplanen, da dette også vil kunne ødelegge opplevelsen<br />
av ”Porten” til Frognerkilen, med Bygdøynes på den ene og Filipstad<br />
odde på den andre siden, samt Dronningen og Kongen noe lenger inne.<br />
Bydelsutvalget forutsetter at trafikk til/fra hotell skjer via<br />
terminalområdet og ikke rundt Hjortnesbuen.<br />
Vedrørende kollektivdekning, fra høringsdokumentene slås det fast at<br />
”Utfordring blir å få til god kontakt med øvrig kollektivtnett i byen enten<br />
via Nationaltheatret kollektivknutepunkt eller via et nytt sterkt<br />
kollektivknutepunkt ved Framnes plass.” Det er derfor et paradoks at<br />
foreslått Fjordtrikk feiler på dette punkt med ikke å ha god kontakt med<br />
byens øvrige kollektivnett. Ser en på foreslåtte holdeplasser for trikken er<br />
det foreslått to i tilknytning til ”Filipstad allé”/Ring 1, mens<br />
skinneføringen er lagt som en runde ned ny ”Huitfeldsgate”, langs<br />
”Havnepromenaden” og videre mot ” Framnesallmenningen”. Skulle en<br />
ha foreslått trikk til Filipstad, ville det vært bedre om trikken hadde gått<br />
langs ”Filipstad allé)” enn å legge beslag på store arealer i de meste<br />
attraktive områder. Videre at begge parkene Tinkern og Skarpsno må<br />
bevares, og ber om at det – hvis aktuelt – utredes alternativer hvor<br />
skinnebundet transport passerer disse arealene under bakken.<br />
Trikk er ikke noen god løsning for Filipstad, og Bydelsutvalget står fast<br />
ved at man ser det som uønsket med en skinnebundet<br />
kollektivtransportløsning på mark, og forutsetter at den store<br />
trafikkløsningen i området avvikles med T-bane. Jernbaneverket la 26.<br />
mars fram utredning om ny togtunnel under Oslo. Alternativer via<br />
Filipstad var det minst aktuelle. Trasévalg for T-bane anbefales fra<br />
Fornebu til Filipstad og videre til Homansbyen/ Nationaltheatret/Oslo S<br />
kollektivknutepunkt for å oppnå god kontakt med øvrig kollektivtnett i<br />
byen. En slik løsning vil også løse utfordringer med allerede overbelastet<br />
sentrumstunnel for T-bane i Oslo.<br />
Bydelsutvalget mener planforslagene tar hensyn til ønsket om<br />
karrébebyggelse men opprettholder kravet om at maksimale høyder i<br />
boligområder ikke skal overstige 6 til 8 etasjer og at eventuell<br />
bygningsmasse foran Tinkern ikke går over 8 etasjer. Bydelsutvalget<br />
ønsker en større boligandel i utbyggingen. Bydelsutvalget mener at det<br />
må legges til rette for bygging av husbankfinansierte småleiligheter til<br />
vanskeligstilte.<br />
Bydelsutvalget vil videre peke på at bebyggelsens høyder i områdets<br />
randsoner må tilpasses eksisterende bebyggelse, slik at det blir en<br />
velfungerende sammenheng med byen bakenfor, inkludert en<br />
videreføring av gateløp og siktlinjer. Bydelsutvalget ber om at det<br />
utarbeides terrengsnitt gjennom eksisterende og fremtidig terreng med<br />
eksisterende og planlagt bebyggelse fra Tinkern og bebyggelsen ved<br />
Observatorie terrasse gjennom den planlagte bebyggelse og ned til sjøen<br />
Bydelsutvalget er orientert om at antallet skolebarn i bydelen viser en<br />
kraftig økning, og merker seg at reguleringsforslaget fremmer en<br />
toparallell skole 1 – 10 med 560 elever. Bydelsutvalget mener denne må<br />
7<br />
økes til tre paralleller med 840 elever, og at en ny skole på Filipstad må<br />
dimensjoneres for også å ta imot elever fra omkringliggende by, og<br />
eventuelt sees på som et supplement til eller erstatning for eksisterende<br />
skoler i bydelen hvor utearealer og trafikale forhold er dårlige.<br />
Bydelsutvalget viser til at Bystyret i vedtak 14.12.2011 ber Byrådet om å<br />
utrede behov for ny skole på Filipstad. Bydelsutvalget forutsetter at det<br />
innarbeides flerbrukshall i tilknytning til skolen.<br />
Bydelsutvalget vil ha svømmehall av internasjonal standard på Filipstad;<br />
dette er et meget sterkt ønske i bydelens befolkning. Etter bydelens<br />
betraktning: Vi peker videre på det positive i at en international<br />
svømmehall også vil kunne dekke et lenge påpekt behov også for<br />
tilliggende bydeler i sentrum/indre Oslo.<br />
Bydelsutvalget er fornøyd med det foreslåtte antallet<br />
barnehageavdelinger, men anbefaler at barnehagene bygges ut som større<br />
enheter enn de foreslåtte - fra 6 til 10 avdelinger, og tidfestes tidlig i<br />
rekkefølgebestemmelser som ligger til grunn for utbyggingsavtaler.<br />
Bydelsutvalget mener det kan være gunstig å plassere en stor barnehage<br />
på Hjortnes som kommer tidlig i utbyggingfasen.<br />
Bydelsutvalget minner om at den foreslåtte parken på Hjortnes ligger på<br />
et klimatisk utsatt område noe som medfør at arealet må skjermes for<br />
kalde vinter- og høstvinder.<br />
Bydelsutvalget vil komme tilbake til og fastsette navn på gater og plasser<br />
i den nye bydelen når det foreligger godkjent reguleringsplan<br />
Med hilsen<br />
Wenche Ørstavik<br />
bydelsdirektør<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
8<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 85
Side 86<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 87
Side 88<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 89
Side 90<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 91
Side 92<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 93
Side 94<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 95
Side 96<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 97
Side 98<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 99
Side 100<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 101
Side 102<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 103
Side 104<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 105
Oslo kommune<br />
Bydelsutvalg Frogner<br />
BU-sak 79/12<br />
Mibu sak 39/12<br />
Møtedato: 20.03.2012 Miljø- og byutviklingskomiteen<br />
FILIPSTAD – FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING<br />
KUNNGJØRING OM OFFENTLIG ETTERSYN FRA 13.02.2012 TIL<br />
26.03.2012<br />
Plan- og bygningsetaten har etter vedtak sendt ovenstående forslag til områderegulering med<br />
konsekvensutredning for Filipstad på høring. Kommunale etater og grunneierne Oslo Havn KF<br />
samt ROM Eiendom AS har samarbeidet med Plan- og bygningsetaten i arbeidet med<br />
områdereguleringen. Grunneierne ROM og HAV har utarbeidet eget innspill til<br />
områdereguleringen.<br />
Plan- og bygningsetatens forslag til områderegulering er utarbeidet av etaten med Sweco AS,<br />
MultiConsult AS, Norsam, SLA AS og Diizgroup AS som konsulenter. Grunneierne ROM<br />
Eiendom og Oslo Havn KF har med Civitas AS og SpaceGroup arkitekter AS som konsulenter<br />
utarbeidet eget innspill til områdereguleringen.<br />
Samtidig med at områdereguleringen legges ut på offentlig ettersyn og høring, legges også to<br />
detaljreguleringsforslag fra Oslo Havn KF ut til offentlig ettersyn, et for området nærmest Aker<br />
brygge (Hans Jægers kvartal) og et for Filipstadveien 25, fergeterminalen på Hjortnes med<br />
tilhørende bebyggelse. Plan- og bygningsetaten fremmer alternativer til de to detaljreguleringsforslagene.<br />
Det foretas parallell saksbehandling av forslag til områderegulering og forslag til<br />
detaljregulering, slik at en delvis realisering av Filipstad kan påbegynnes så raskt som mulig. I<br />
henhold til Plan- og bygningsloven er det en forutsetning at områdereguleringen blir vedtatt først<br />
og at et overordnet byplangrep inkludert blågrønn, teknisk og sosial infrastruktur dermed blir<br />
juridisk sikret.<br />
Området er i dag regulert til trafikkområde – havn, lager, kontor, service, vei, sporområde,<br />
driftsbanegård og kommunalteknisk anlegg og foreslås omregulert til følgende hovedformål:<br />
Bebyggelse og anlegg, samferdselsanlegg og teknisk infrastruktur, grønnstruktur, bruk og vern av<br />
vassdrag samt hensynssoner. Noen arealer, som omfatter eksisterende jernbaneformål som<br />
opprettholdes inntil flytting er bestemt, foreslås regulert i tidsrekkefølge. Deretter skal nye<br />
arealformål som angitt på plankartet være gjeldende.<br />
Grunneierne i området er kommunale og statlige.<br />
Havnearealene eies av Oslo kommune og forvaltes av Oslo Havn KF samt Eiendoms- og<br />
byfornyelsesetaten (EBY). Oslo Havn KF fester bort flere eiendommer, som er utskilt med<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 23 42 50 00 Bankkonto: 6004.06.02081<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Drammensveien E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
F:\ADMINISTRASJON\Inger A\MIBU 2012\mars\Sak.filipstad.områderegulering.doc<br />
|<br />
Side 106<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
egne gårds- og bruksnumre. Dette gjelder bland annet for nåværende Hjortnesterminalen<br />
som festes av Color Line frem til 2036.<br />
Oslo kommune ved Bymiljøetaten eier friområder.<br />
E18 er stamvei og eies av Statens vegvesen.<br />
Driftsbanegården/sporområdene eies av Jernbaneverket og Rom Eiendom AS<br />
Områdereguleringen for Filipstad består av:<br />
Planbeskrivelse med sammendrag av konsekvensutredningene samt planbestemmelser<br />
Reguleringskart i tre nivåer<br />
Kvalitetsprogram med kvalitetsnormer og Veiledende plan for offentlige rom (VPOR)<br />
Areal- og volumstudier<br />
Stedsanalyse<br />
Forhåndsuttalelser<br />
Fastsatt planprogram<br />
Konsekvensutredningsrapporter<br />
Plan- og bygningsetaten fremmer ett hovedalternativ (L2) og tre varianter (L1, K1, K2) samt<br />
innspill fra grunneierne som en variant av K1 (se kapitel 7.2. – Innspill fra grunneierne).<br />
Betegnelsen L eller K står for kort eller lang tunnel over E18. 1 og 2 angir om alternativet tar<br />
utgangspunk i 1 eller 2 cruiseskip. De ulike alternativene bygger i hovedsak på felles struktur med<br />
hensyn til områdeinndeling, gatenett og byrom. Tetthet og byggehøyder samt andel boliger<br />
varierer.<br />
Plan- og bygningsetaten (PBE) anbefaler foreløpig hovedalternativet L2 med lang tunnel og med<br />
snuhavnterminal for to store cruiseskip. PBE anbefaler også lavere grad av utnyttelse for Midt- og<br />
Nordområdet enn grunneierne ønsker. PBE mener alternativ L2 svarer best på de målsetninger<br />
kommunen har for Filipstadområdet og for helheten i <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
Alternativ L2 oppnår størst utbyggingspotensiale (430 300 m2 bruksareal BRA) og gir derfor flest<br />
boliger (3 000) og barnehageavdelinger (24). Økningen i utbyggingspotensiale kommer delvis fra<br />
den utfylling av sjøareal som må til når de to cruisekaiene skal etableres. PBE anbefaler toskips<br />
cruiseløsning med snuhavnterminal på Hjortnes dels fordi løsningen innvinner mest areal til<br />
byutvikling, og dels fordi løsningen gir minst ulemper for helheten i <strong>Fjordbyen</strong>. En etskipsløsning<br />
på Filipstad vil bety at en ny cruiseterminal må etableres ved Vippetangen.<br />
PBE anbefaler videre den lange tunnelløsningen hvor Hjortneskrysset flyttes 230 meter mot vest,<br />
fordi dette gir størst miljøforbedring når det gjelder luftkvalitet og støyforhold både for nye og<br />
eksisterende boliger. Alternativet innvinner også mest areal til byutvikling, og vil redusere<br />
barrierevirkningen mellom eksisterende by og fjorden. Lang løsning medfører minst<br />
terrenghevning på Filipstad, og betyr at den nye bebyggelsen kun i begrenset omfang må løftes<br />
opp. På grunn av nye EU-krav til tunnelbygging kan overdekket tunnel ikke bygges videre langs<br />
Frognerstranda. PBE antyder at støyproblematikken her kan løses på andre måter ved delvis<br />
nedsenking og parklokk over veien og ut mot Frognerkilen.<br />
PBE anbefaler at det etableres en skole på 6 500m2 og 560 elever med to parallelle klasser i 1 – 10<br />
trinn, som lokaliseres i Midtområdet inntil Framnesallmenningen med god solorientering og<br />
tilknytning til boligområdene.<br />
Totalt BRA-areal for de ulike planvariantene varierer fra 470 000 m2 (grunneiernes innspill med<br />
høyt hotell) til 398 314 m2 (alt L1). Prosentandelen bolig varierer fra 47% i L2 til 36% i K1.<br />
Detaljert sammenligning mellom de ulike alternativene er lagt ved saksfremstillingen sammen<br />
med et oversiktskart over Filipstad med midlertidige arbeidsnavn. .<br />
3<br />
I PBEs forslag varierer byggehøydene fra gjennomsnittlig 8 - 10 etasjer i Hans Jægers kvartal til 5<br />
– 7 etasjer i midt- og nordområdet, bortsett fra 10 etasjer mot Framnes plass. Grunneierne foreslår<br />
10 – 12 etasjer ved Munkedamsrundkjøringen og i krysningen mellom Framnesallmenningen og<br />
E18. Innspill til detaljregulering fra Oslo Havn KF foreslår å oppføre et bygg på maksimalt 33<br />
etasjer (+126meter) i vannkanten sørvest ved Hjortnesbuen. I hovedalternativet L2 er maksimale<br />
byggehøyder innenfor dette feltet satt til 12 etasjer (+42meter) som angitt av bystyret ved<br />
behandlingen av Fjordbyplanen.<br />
Grunneiernes alternativ til områdeplan er mest tilsvarende K1, kort tunnel for E18 (med<br />
Hjortneskrysset som i dag) pir for ett cruiseskip samt plassering av skole i Hjortnesbuen og høyt<br />
hotell på Hjortnes. Utnyttelsen er gjennomgående høyere enn alternativene fra PBE.<br />
Det kan noteres at Statens vegvesen i utgangspunkt er skeptisk til lang tunnel på Filipstad, og<br />
tidligere har varslet innsigelse mot denne løsningen.<br />
Det antas at en full realisering av utbyggingen ligger innenfor en langsiktig tidshorisont, fram mot<br />
2030, og planen gjør derfor rede for både utbygging og etablering av infrastrukturtiltak i ulike<br />
etapper.<br />
Hensikten med planforslaget er å få vedtatt en juridisk bindende plan som sikrer og viderefører<br />
intensjonene som bystyret har nedfelt i Fjordbyplanen. Foreliggende plandokument vil også bidra<br />
til en avklaring av hvilke byplanløsninger eller kombinasjoner av løsninger Oslo kommune ønsker<br />
å gå videre med.<br />
Plan- og bygningsetaten vil bearbeide planforslaget og saksfremstillingen på grunnlag av<br />
innkomne bemerkninger før saken sendes videre til byrådet. Kopi av bemerkningene følger saken.<br />
Byrådet avgir sin innstilling til byutviklingskomiteen som behandler saken med de bemerkninger<br />
som er kommet inn. Deretter vil saken bli lagt frem for bystyret til endelig godkjenning.<br />
Samtlige planforslag, inklusive innspill og detaljreguleringsforslag fra grunneierne har vært utstilt<br />
i Sommerrogata 1, og kan nå studeres i Plan- og bygningsetatens lokaler i Vahls gate 1. Plan- og<br />
bygningsetaten bistår med orientering om planforslagene ved henvendelse i etatens kundesenter.<br />
Planforslag til offentlig ettersyn er tilgjengelig som plankunngjøring og i saksinnsyn på Plan- og<br />
bygningsetatens nettsider http://www.pbe.oslo.kommune.no/saksinnsyn på etatens referanse<br />
200906549 eller på http://www.fjordbyen.com .<br />
NB: Etaten har i brev 10.02.2012 ettersendt noen korreksjoner, samt riktig utgave av vedlegg G til<br />
Konsekvensutredningen. Korreksjonen følger vedlagt i saksfremstillingen.<br />
Grunneiernes innspill til områderegulering kan studeres på Oslo Havns nettside<br />
http://www.oslohavn.no/ En ny by i byen.<br />
Les også om Filipstad på bydelens nettside under Politikk, bakgrunnsmateriale for Miljø- og<br />
byutviklingskomiteen. Her ligger bydelsutvalgets tidligere vedtak vedrørende Filipstad fra 2005 og<br />
fremover samlet.<br />
2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 107
Tilbakemelding merket saksnummer 200906549 sendes Plan- og bygningsetaten,<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no samt direkte til saksbehandler<br />
ruth.holme.dammann@pbe.oslo.kommune.no . Bydelen er gitt forlenget frist til 10.04.2012.<br />
Forslag til vedtak:<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse vedrørende Filipstad – forslag til<br />
områderegulering med konsekvensutredning. Bydelsutvalget har tidligere behandlet Filipstad i<br />
flere møter, og viser til sak 124/11 – 22.11.11, sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak<br />
365/10 – 21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak 325/10 – 30.11.10, 255/10 – 28.09.10, 253/10 –<br />
28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 – 13.01.09, sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 –<br />
25.10.06, sak 113/06 – 31.05.06, sak 311/05 – 16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil komme med følgende utdypninger:<br />
Bydelsutvalget forutsetter at E18 over Filipstad og langs Frognerstranda legges under bakken.<br />
Bydelsutvalget går inn for lang tunnelløsning under Filipstad fordi dette gir størst miljøforbedring<br />
når det gjelder luftkvalitet og støyforhold både for nye og eksisterende boliger. Alternativet<br />
innvinner også mest areal til byutvikling, og vil redusere barrierevirkningen mellom eksisterende<br />
by og fjorden. Lang løsning medfører minst terrenghevning på Filipstad, og betyr at den nye<br />
bebyggelsen kun i begrenset omfang må løftes opp.<br />
Bydelsutvalget går imot en utvikling av Hjortnes til cruisehavn og forutsetter at eksisterende bruk<br />
av kaier på Hjortnes videreføres, pluss at det legges til rette for stoppested for Bygdøyfergen –<br />
altså ingen ny cruisepir. En ny cruisepir med en til to cruisekaier vil innebære en betydelig<br />
belastning for småbåttrafikken inn og ut av Frognerkilen med dertil hørende betydelig fare for<br />
ulykker, og at antallet småbåtplasser blir redusert.<br />
Bydelsutvalget anbefaler ikke plassering av et høyt hotellkompleks sydvest i Hjortnesplanen, da<br />
dette også vil kunne ødelegge opplevelsen av ”Porten” til Frognerkilen, med Bygdøynes på den<br />
ene og Filipstad odde på den andre siden, samt Dronningen og Kongen noe lenger inne.<br />
Bydelsutvalget står fast ved at man ser det som uønsket med en skinnebundet<br />
kollektivtransportløsning på mark, og forutsetter at den store trafikkøkningen i området avvikles<br />
med (lokaltog eller) tunnelbane. Bydelsutvalget anbefaler alternativt trasévalg for T-bane fra<br />
Fornebu under Bygdøy til Filipstad, og videre til ny Homansbyen stasjon, alternativt til Oslo S.<br />
Bydelsutvalget mener at begge parkene Tinkern og Skarpsno må bevares, og ber om at det – hvis<br />
aktuelt - utredes alternativer hvor skinnebundet transport passerer disse arealene under bakken.<br />
Bydelsutvalget mener planforslagene tar hensyn til ønsket om karrébebyggelse men opprettholder<br />
kravet om at maksimale høyder i boligområder ikke skal overstige 6 til 8 etasjer og at eventuell<br />
bygningsmasse foran Tinkern ikke går over 8 etasjer. Bydelsutvalget ønsker en større boligandel i<br />
utbyggingen (på 70%). Bydelsutvalget mener at det må legges til rette for bygging av<br />
husbankfinansierte småleiligheter til vanskeligstilte.<br />
Bydelsutvalget vil videre peke på at bebyggelsens høyder i områdets randsoner må tilpasses<br />
eksisterende bebyggelse, slik at det blir en velfungerende sammenheng med byen bakenfor, og<br />
ikke kun en videreføring av gateløp og siktlinjer. Bydelsutvalget ber om at det utarbeides<br />
terrengsnitt gjennom eksisterende og fremtidig terreng med eksisterende og planlagt bebyggelse<br />
5<br />
fra Tinkern og bebyggelsen ved Observatorie terrasse gjennom den planlagte bebyggelse og ned til<br />
sjøen.<br />
Bydelsutvalget er orientert om at antallet skolebarn i bydelen viser en kraftig økning, og merker<br />
seg at reguleringsforslaget fremmer en toparallell skole 1 – 10 med 560 elever. Bydelsutvalget<br />
mener denne må økes til tre paralleller med 840 elever, og at en ny skole på Filipstad må<br />
dimensjoneres for også å ta imot elever fra omkringliggende by, og eventuelt sees på som et<br />
supplement til eller erstatning for eksisterende skoler i bydelen hvor utearealer og trafikale forhold<br />
er dårlige. Bydelsutvalget viser til at Bystyret i vedtak 14.12.2011 ber Byrådet om å utrede behov<br />
for ny skole på Filipstad.<br />
Bydelsutvalget forutsetter at det innarbeides flerbrukshall og bade- og svømmeanlegg, eventuelt i<br />
tilknytning til skolen.<br />
Bydelsutvalget er fornøyd med det foreslåtte antallet barnehageavdelinger, men anbefaler at<br />
barnehagene bygges ut som større enheter enn de foreslåtte - fra 6 til 10 avdelinger, og tidfestes<br />
tidlig i rekkefølgebestemmelser som ligger til grunn for utbyggingsavtaler. Bydelsutvalget mener<br />
det kan være gunstig å plassere en stor barnehage på Hjortnes som kommer tidlig i<br />
utbyggingfasen.<br />
Bydelsutvalget minner om at den foreslåtte parken på Hjortnes ligger på et klimatisk utsatt område<br />
noe som medfør at arealet må skjermes for kalde vinter- og høstvinder.<br />
Bydelsutvalget vil komme tilbake til og fastsette navn på gater og plasser i den nye bydelen når<br />
det foreligger godkjent reguleringsplan.<br />
4<br />
Side 108<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Bydel Frogner<br />
Bydelsadministrasjonen<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0187 OSLO<br />
postmottak@pbe.oslo.komune.no<br />
Ruth.holme.dammann@pbe.oslo.kommune.no<br />
Kopi :<br />
Audun.engh@gmail.com<br />
Dato: 26.04.2012<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549 10/906 Inger Almqvist 512.1<br />
FILIPSTAD – ALTERNATIVT FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING<br />
FORSLAG FRA PLANSMIA<br />
Bydelsutvalget fattet følgende vedtak i møte 24.4.12:<br />
SAK 122/12 FILIPSTAD – ALTERNATIVT FORSLAG TIL<br />
OMRÅDEREGULERING<br />
FORSLAG FRA PLANSMIA<br />
Miljø- og byutviklingskomiteens innstilling:<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse til Filipstad –<br />
alternativt forslag til områderegulering, Forslag fra ”Plansmia”.<br />
Bydelsutvalget har tidligere behandlet Filipstad i flere møter, og viser til<br />
sak 124/11 – 22.11.11, sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak<br />
365/10 – 21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak 325/10 – 30.11.10, 255/10<br />
– 28.09.10, 253/10 – 28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 –<br />
13.01.09, sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 – 25.10.06, sak 113/06 –<br />
31.05.06, sak 311/05 – 16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil i tillegg komme med<br />
følgende kommentarer til planskisse fra ”Plansmia”:<br />
Bydelsutvalget støtter Plansmiens forslag, og ber om at dette utkast til<br />
områdeplan for hele Filipstad og Frognerstranden blir utarbeidet som et<br />
fullverdig alternativ og fremmes samtidig og på lik linje med de øvrige<br />
alternativer til politisk behandling. Dette betyr også at detaljreguleringen<br />
av Hjortnes og Hans Jægers kvartal må utsettes, slik at det ikke legges<br />
utilbørlige føringer på områdeplanen og innbyggernes deltakelse i denne.<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 02 180 Bankkonto: 1315.01.00032<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Henrik Ibsens gate E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
Bydelsutvalget er enig i behovet for å se hele området ved<br />
Frognerstranden i sammenheng med planforslag på Filipstad og har flere<br />
ganger tatt opp dette spørsmålet. Foreslåtte løsninger på Frognerstranden<br />
med lav bebyggelse i 3-5 etasjer, plass for fremtidig skolebygning og<br />
rekreasjon samt en sammenhengende grønn promenade fra Kongen til<br />
Dronningen harmoniserer godt med bydelsutvalgets syn.<br />
Bydelsutvalget mener det er et godt grep å flytte fergeterminalen til<br />
området innenfor ”vorta” og på den måten frigjøre et vestvendt friområde<br />
med god forbindelse til Tinkern. Bydelsutvalget er tilfreds med at<br />
forslaget ikke omfatter cruisehavn som dermed ikke skal innreguleres.<br />
Bydelsutvalget er videre enig i at de foreslåtte alternativer for E18 er en<br />
god løsning sammen med en overdekket E18 gjennom Filipstad –<br />
riktignok med nødvendige åpninger opp til det fri. Åpningene foreslås<br />
omkranset av næringsbygg. Ulike alternativer for å få E18 under bakken<br />
eller sjøen må utredes skikkelig.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS (Offentlig/privat<br />
samarbeid) kan benyttes for å realisere hele strekningen E18<br />
Frognerstranden under bakken utenfor Oslopakke 3 fra dagens<br />
tunellåpning som del av Vestkorridoren.<br />
Bydelsutvalget har merket seg at koblingen til eksisterende bydel er vel<br />
gjennomtenkt og at langt flere siktlinjer er videreført fra Ruseløkka,<br />
Skillebekk og Skarpsno. Planforslaget tar også opp forholdet til<br />
bebyggelsen bak Filipstad og foreslår at bygningshøyder tilpasses den<br />
eksisterende bebyggelsen. Planforslaget tar utgangspunkt i samme totale<br />
BRA-areal som i Plan- og bygningsetatens og Oslo Havn KFs forslag og<br />
har en boligprosent på ca 57%, altså langt over de andre forslagene.<br />
Bebyggelsen er foreslått med maksimale høyder fra 3 til 8 etasjer, noe<br />
som samsvarer godt med bydelsutvalgets uttalelser.<br />
Bydelsutvalget mener at de foreslåtte skoleplasseringene, hhv vest for<br />
GD-boligen og på Frognerstranden er to alternativer som vil ligge alt for<br />
langt fram i tiden. Bydelsutvalget forutsetter derfor at man finner egnet<br />
plass til denne viktige funksjon.<br />
Bydelsutvalget minner også om at det er et stort behov for barnehager,<br />
flerbrukshall, svømmeanlegg mm i bydelen og på Filipstad, og at disse<br />
funksjonene må innplasseres i den foreslåtte planstrukturen.<br />
Finansiering av eventuelle merkostnader for infrastruktur og flytting av<br />
fergeterminal må utredes i forhold til økte tomtearealer til bygg ved<br />
Hjortnes og langs Frognerstranden, bom- og havneavgifter, samt<br />
eventuelle OPS-løsninger.<br />
Tilleggsforslag fra A og SV:<br />
Bydelsutvalget støtter plansmien i forslaget om utbygging av T-bane til<br />
Filipstad.<br />
2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 109
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen ble enstemmig vedtatt<br />
(8H, 2V, 1F, 3A, 1SV) hvor F var mot avsnittet vedrørende<br />
fergeterminal med stemmeforklaring.<br />
Stemmeforklaring fra F:<br />
Dette medlem støtter planforslaget fra PBE i den form der<br />
cruiseterminalen er inkludert, men vil være åpen for å se positivt på<br />
alternative løsninger som tilfredsstiller cruisetrafikkens behov.<br />
Tilleggsforslaget fra A og SV ble enstemmig vedtatt (8H, 2V, 1F, 3A,<br />
1SV)<br />
Etter dette er BUs vedtak følgende<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse til Filipstad –<br />
alternativt forslag til områderegulering, Forslag fra ”Plansmia”.<br />
Bydelsutvalget har tidligere behandlet Filipstad i flere møter, og viser til<br />
sak 124/11 – 22.11.11, sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak<br />
365/10 – 21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak 325/10 – 30.11.10, 255/10<br />
– 28.09.10, 253/10 – 28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 –<br />
13.01.09, sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 – 25.10.06, sak 113/06 –<br />
31.05.06, sak 311/05 – 16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil i tillegg komme med<br />
følgende kommentarer til planskisse fra ”Plansmia”:<br />
Bydelsutvalget støtter Plansmiens forslag, og ber om at dette utkast til<br />
områdeplan for hele Filipstad og Frognerstranden blir utarbeidet som et<br />
fullverdig alternativ og fremmes samtidig og på lik linje med de øvrige<br />
alternativer til politisk behandling. Dette betyr også at detaljreguleringen<br />
av Hjortnes og Hans Jægers kvartal må utsettes, slik at det ikke legges<br />
utilbørlige føringer på områdeplanen og innbyggernes deltakelse i denne.<br />
Bydelsutvalget er enig i behovet for å se hele området ved<br />
Frognerstranden i sammenheng med planforslag på Filipstad og har flere<br />
ganger tatt opp dette spørsmålet. Foreslåtte løsninger på Frognerstranden<br />
med lav bebyggelse i 3-5 etasjer, plass for fremtidig skolebygning og<br />
rekreasjon samt en sammenhengende grønn promenade fra Kongen til<br />
Dronningen harmoniserer godt med bydelsutvalgets syn.<br />
Bydelsutvalget mener det er et godt grep å flytte fergeterminalen til<br />
området innenfor ”vorta” og på den måten frigjøre et vestvendt friområde<br />
med god forbindelse til Tinkern. Bydelsutvalget er tilfreds med at<br />
forslaget ikke omfatter cruisehavn som dermed ikke skal innreguleres.<br />
Bydelsutvalget er videre enig i at de foreslåtte alternativer for E18 er en<br />
god løsning sammen med en overdekket E18 gjennom Filipstad –<br />
riktignok med nødvendige åpninger opp til det fri. Åpningene foreslås<br />
omkranset av næringsbygg. Ulike alternativer for å få E18 under bakken<br />
eller sjøen må utredes skikkelig.<br />
Bydelsutvalget anbefaler videre at det utredes om OPS (Offentlig/privat<br />
samarbeid) kan benyttes for å realisere hele strekningen E18<br />
Frognerstranden under bakken utenfor Oslopakke 3 fra dagens<br />
tunellåpning som del av Vestkorridoren.<br />
Bydelsutvalget har merket seg at koblingen til eksisterende bydel er vel<br />
gjennomtenkt og at langt flere siktlinjer er videreført fra Ruseløkka,<br />
Skillebekk og Skarpsno. Planforslaget tar også opp forholdet til<br />
bebyggelsen bak Filipstad og foreslår at bygningshøyder tilpasses den<br />
eksisterende bebyggelsen. Planforslaget tar utgangspunkt i samme totale<br />
BRA-areal som i Plan- og bygningsetatens og Oslo Havn KFs forslag og<br />
har en boligprosent på ca 57%, altså langt over de andre forslagene.<br />
Bebyggelsen er foreslått med maksimale høyder fra 3 til 8 etasjer, noe<br />
som samsvarer godt med bydelsutvalgets uttalelser.<br />
Bydelsutvalget mener at de foreslåtte skoleplasseringene, hhv vest for<br />
GD-boligen og på Frognerstranden er to alternativer som vil ligge alt for<br />
langt fram i tiden. Bydelsutvalget forutsetter derfor at man finner egnet<br />
plass til denne viktige funksjon.<br />
Bydelsutvalget minner også om at det er et stort behov for barnehager,<br />
flerbrukshall, svømmeanlegg mm i bydelen og på Filipstad, og at disse<br />
funksjonene må innplasseres i den foreslåtte planstrukturen.<br />
Finansiering av eventuelle merkostnader for infrastruktur og flytting av<br />
fergeterminal må utredes i forhold til økte tomtearealer til bygg ved<br />
Hjortnes og langs Frognerstranden, bom- og havneavgifter, samt<br />
eventuelle OPS-løsninger.<br />
Bydelsutvalget støtter plansmien i forslaget om utbygging av T-bane til<br />
Filipstad.<br />
Med hilsen<br />
Wenche Ørstavik<br />
bydelsdirektør<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
4<br />
3<br />
Side 110<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Bydelsutvalg Frogner<br />
BU-sak 122/12<br />
Mibu sak 55/12<br />
Møtedato: 17.04.2012 Miljø- og byutviklingskomiteen<br />
FILIPSTAD - ALTERNATIVT FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING<br />
FORSLAG FRA ”PLANSMIA”<br />
Lokale krefter har på initiativ fra Skarpsno og Gimle Vel arrangert plansmie og utarbeidet en<br />
alternativ skisse til områdeplan for Filipstad, med fokus på byens og innbyggernes behov.<br />
Arkitektfirmaene Niels Torp og Arne Sødal har utarbeidet planskissen, basert på innspill fra<br />
deltakerne i plansmia. Planen fikk enstemmig tilslutning på et møte i styringsgruppen 28.03. Der<br />
deltok representanter fra bl.a. Skarpsno og Gimle Vel, Oslo Byes Vel, Frognerstrandaaksjonen,<br />
Majorstua vel, en av båtforeningene i Frognerkilen og Naturvernforbundet Oslo Vest. De ca 80<br />
tilstedeværende på siste folkemøte 29.03 støttet planforslaget. Totalt ca 300 personer deltok i<br />
Plansmia.<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 23 42 50 00 Bankkonto: 6004.06.02081<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Drammensveien E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
F:\ADMINISTRASJON\Inger A\MIBU 2012\april\Sak.122.12.filipstad.plansmie.doc<br />
2<br />
Materialet består av en oversiktsplan for hele området, inkludert Frognerstranda, samt to<br />
fugleperspektiver og en kortfattet beskrivelse. Det er varslet at gruppen vil oversende mer<br />
utfyllende materiale snarest mulig. Plansmia ber om at bydelsutvalget uttaler seg til planforslaget.<br />
Plansmia opplyser at deres anbefalte løsning avviker vesentlig fra Havnevesenet og Plan- og<br />
bygningsetatens løsninger, men samsvarer i høy grad med endringsforslag og prioriteringer i<br />
bydelsutvalgets høringsuttalelse.<br />
Sentrale grep i planforslaget:<br />
Planområdet er utvidet til å omfatte både Frognerstranda og Filipstad. Man foreslår å legge av- og<br />
påkjøring fra E18 ved dagens tunnelåpning på Filipstad, og kan derved føre veien videre i<br />
senketunnel under Frognerkilen til en nytt kryss ved Bygdøylokket. På den måten kan bydelen<br />
forbindes med Frognerkilen, og Frognerstranda frigjøres til rekreasjon og andre byggeformål,<br />
inkludert skole og boliger. Det foreslås lav ny bebyggelse langs Frognerstranda, 2-3 etasjer.<br />
Avkjøringen på Filipstad utformes som et nedsenket miljøkryss med torg og markedshall på lokk,<br />
omkranset av næringsbygg. Avkjøring til ny fergeterminal ved ”vorta” er underjordisk, direkte fra<br />
nedsenket E18 til et parkeringsanlegg under et parkterreng på odden. Planen har ikke<br />
cruiseterminal. Øvrige gater på Filipstad og Frognerstranda forbindes med eksisterende<br />
gatenettverk i bydelen og betjener kun lokaltrafikk.<br />
Byggevolum på Filipstad er 436 000 m2, det samme som i Plan- og bygningsetatens og Oslo Havn<br />
KFs forslag. Med senketunnel i Frognerkilen og jernbanearealene frigjort kan byggevolumet<br />
suppleres med 30 000 m2 langs Frognerstranda. Byggehøydene er begrenset til 3 til 8 etasjer, med<br />
spesielt god tilpasning nær eksisterende bebyggelse i bydelen bak. Tilnærmet alle siktlinjer i<br />
gatene mot sjøen er opprettholdt. Bebyggelsen er oppdelt som mindre bygninger i kvartaler, med<br />
størrelse tilsvarende det vi har fra før på Skillebekk og Ruseløkka. Boligandelen er beregnet til<br />
57%, mer enn i forslagene fra Plan- og bygningsetatens og Oslo Havn KF.<br />
Byggelinjen er trukket tilbake fra sjøen slik at det opprettes et sammenhengende parkbelte fra<br />
Tjuvholmen til Bygdøy. Dette gir et parklandskap på størrelse med St.Hanshaugen på den<br />
vestvendte stranden på Filipstad, med god integrering av friarealet Tinkern. Frognerstranda<br />
foreslås frigjort for 2/3 av bryggefestene uten å redusere antall båtplasser, og bearbeides med<br />
landskap og nye strender for rekreasjon og etablering av kyststi sammenhengende ut til Bygdøy.<br />
Vedrørende etablering av skole vil Plansmia i nye tegninger vise en skoletomt nord for<br />
generaldirektørboligen. Denne bør kunne utbygges raskt slik bydelen ønsker. Utover denne<br />
lokaliseringen er det foreslått en mer langsiktig skoletomt foran Skarpsnoparken.<br />
Uttalelser/merknader til planarbeidet merkes med saksnummer 200906549 og sendes til<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no samt direkte til saksbehandler<br />
ruth.holme.dammann@pbe.oslo.kommune.no med kopi til audun.engh@gmail.com.<br />
Bydelen er gitt forlenget frist til 11.05.2012.<br />
Forslag til vedtak:<br />
Bydelsutvalget er anmodet om å avgi en uttalelse til Filipstad – alternativt forslag til<br />
områderegulering, Forslag fra ”Plansmia”.<br />
|<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 111
Bydelsutvalget har tidligere behandlet Filipstad i flere møter, og viser til sak 124/11 – 22.11.11,<br />
sak 36/11 – 22.02.11, sak 11/11 – 25.01.11, sak 365/10 – 21.12.10, sak 364/10 – 21.12.10, sak<br />
325/10 – 30.11.10, 255/10 – 28.09.10, 253/10 – 28.09.10, sak 195/10 – 15.06.10, sak 2/09 –<br />
13.01.09, sak 44/07 – 28.02.07, sak 274/06 – 25.10.06, sak 113/06 – 31.05.06, sak 311/05 –<br />
16.11.05. Vedtak følger vedlagt.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil i tillegg komme med følgende kommentarer til<br />
planskisse fra ”Plansmia”:<br />
Bydelsutvalget er enig i behovet for å se hele området ved Frognerstranda i sammenheng med<br />
planforslag på Filipstad og har flere ganger tatt opp dette spørsmålet. Foreslåtte løsninger på<br />
Frognerstranda med lav bebyggelse i 2-3 etasjer, plass for fremtidig skolebygning og rekreasjon<br />
samt en sammenhengende grønn promenade fra Kongen til Dronningen harmoniserer godt med<br />
bydelsutvalgets syn.<br />
Bydelsutvalget mener det er et godt grep å fjerne cruisehavnen fra Hjortnes samt å flytte<br />
fergeterminalen til området innenfor ”vorta” og på den måten frigjøre et vestvendt friområde med<br />
god forbindelse til Tinkern.<br />
Bydelsutvalget er videre enig i at den foreslåtte senketunnelen for E18 er en god løsning sammen<br />
med en overdekket E18 gjennom Filipstad – riktignok med nødvendige åpninger opp til det fri.<br />
Åpningene foreslås omkranset av næringsbygg.<br />
Bydelsutvalget har merket seg at koblingen til eksisterende bydel er vel gjennomtenkt og at langt<br />
flere siktlinjer er videreført fra Ruseløkka. Skillebekk og Skarpsno. Planforslaget tar også opp<br />
forholdet til bebyggelsen bak Filipstad og foreslår at bygningshøyder tilpasses den eksisterende<br />
bebyggelsen.<br />
Planforslaget tar utgangspunkt i samme totale BRA-areal som i Plan- og bygningsetatens og Oslo<br />
Havn KFs forslag og har en boligprosent på ca 57%, altså langt over de andre forslagene.<br />
Bebyggelsen er foreslått med maksimale høyder fra 3 til 8 etasjer, noe som samsvarer godt med<br />
bydelsutvalgets uttalelser.<br />
Bydelsutvalget mener at de foreslåtte skoleplasseringene, hhv vest for GD-boligen og på<br />
Frognerstranda er to alternativer som vil ligge alt for langt fram i tiden. Bydelsutvalget forutsetter<br />
derfor at man finner egnet plass til denne viktige funksjon.<br />
Bydelsutvalget minner også om at det er et stort behov for barnehager, flerbrukshall,<br />
svømmeanlegg mm i bydelen og på Filipstad, og at disse funksjonene må innplasseres i den<br />
foreslåtte planstrukturen.<br />
Bydelsutvalget mener hovedgrepet i planen er godt, selv om det må bearbeides for å romme flere<br />
av de funksjoner som ønskes medtatt i planen.<br />
Bydelsutvalget ber om at utkastet til områdeplan blir utarbeidet som et fullverdig alternativ og<br />
fremmes på lik linje med de øvrige alternativer til politisk behandling.<br />
3<br />
Side 112<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 113
Side 114<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 115
Side 116<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
OM PLANFORSLAGET<br />
Plansmias byplansforslag for Filipstad er basert på en omfattende<br />
medvirkning. Det var flere møter og en workshop i forkant av plansmia.<br />
En rekke velforeninger og organisasjoner var aktivt med og støtter<br />
planen, bl. a. Skarpsno Vel, Ruseløkka- Skillebekk Beboerforening,<br />
Oslo Byes Vel og Norges Naturvernforbund, Oslo Vest.<br />
De ca. 80 tilstedeværende på siste folkemøte 29.3 støttet planen<br />
enstemmig, ved håndsopprekkning.<br />
Befolkning og arkitekter utformer sammen planen på<br />
åpen dag i Vepsebolet<br />
Skisse fra workshop<br />
Befolkning på Folkemøte fra 26.03<br />
NØKKELTALL<br />
Tema Forslag<br />
BRA Filipstad 436.000 m 2<br />
Bolig 245.000 m 2<br />
Näring / skole 191.000 m 2<br />
Bolig % 57 %<br />
Näring % 43 %<br />
BRA Frognerstrana 27.600 m 2<br />
Fergeterminal/pakering Ca. 25.000<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 117
N<br />
S<br />
O<br />
UTVIDET PLANOMRÅDE/E18 I TUNNEL<br />
Planområdet er utvidet til å omfatte både Frognerstranda og Filipstad.<br />
Ved å legge av- og påkjøring fra E18 nærmere dagens tunnelåpning<br />
på Filipstad, kan veien føres videre i tunnel til et nytt vestvendt<br />
kryss ved Bygdøylokket. På den måten kan bydelen forbindes helt<br />
ned til Frognerstranda, som frigjøres til rekreasjon og andre byggnings<br />
formål, inkludert skole og boliger. Det forslås lav nybebyggelse langs<br />
Frognerstranda. Frognerstranda kan frigjøres for 2/3 av bryggefestene<br />
uten å redusere antall båtplasser, og bearbeides med landskap, nye strender<br />
for rekreasjon og kysti sammenhengende til Bygdøy.<br />
Endelig valg av løsning må skje etter en teknisk utredning<br />
av minst 3 alternative traseer som vist nedenfor. Det er vanskelige<br />
grunnforhold i Frognerkilen, noe som muligens vil vanskeliggjøre<br />
eller fordyre en senkeltunnelløsning. De andre overordnede<br />
plangrepene i forslaget er ikke avhengige av hvilken tunnelløsning som<br />
velges. T-bane trasé til Fornebu bør medtaes i<br />
MODERAT UTBYGGING LANGS<br />
FROGNERSTRANDA<br />
I tillegg mener vi at Frognerstranda, når motorveien og jernbanesporene<br />
er fjernet, kan trenge og tåle en fortetning på inntil 27.000 m 2 , i en lav<br />
bebyggelse på 3-5 etasjer.<br />
Vi har foreslått fire nye kvartaler foran Skillebekk- kvadraturen, med<br />
funksjoner knyttet til bl. a. fritidsaktiviteter. Utenfor Skarpsnoparken<br />
foreslår vi nybygg med boliger og offentlig virksomhet(sykehjem,<br />
skole, barnhage o.l.) samt en lav boligfront mot “strandgaten“ langs i<br />
vest.<br />
W<br />
Side 118<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
VEILØSNINGER<br />
Av- og påkjøring til E 18 på Filipstad utformes som et nedsenket<br />
miljøkryss med torg og markedshall på lokk, omkranset av næringsbygg.<br />
Avkjøring til ny fergeterminal ved “vorta“ er underjordisk,direkte<br />
fra nedsenket E18 til et pakeringsanlegg under et parkterreng på<br />
odden. Øvrige gater på Filipstad og Fronerstranda forbindes med<br />
sksisterende gatenettverk i bydelen og betjener kun lokaltrafikk.<br />
Alternativ 3 med gatenettverk på lokkeplan og maksimal tilknytning til omkringliggende gater.<br />
Nedsenket kryss i.h.h till alternativ 3 og med underjordisk adkomst til fergeterminal.<br />
BYGGEHØYDER OG<br />
BOLIGANDEL<br />
Bebyggelse på Filipstad varierer i vårt forslag fra 3- 8 etasjer, med<br />
et gjennomsnitt på 6,5 etasjer. Dette er vesentlig lavere enn PBE og<br />
Oslo Havn foreslår. Likevel gir vår plan, fordi vi har et utvidet areal,<br />
samme utbyggningsvolum som forslagene fra PBE og Oslo Havn,<br />
ca. 435.000 m 2 . Boligandelen er 57 prosent, mer enn både PBE og Oslo<br />
Havn foreslår.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 119
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
NYE SKOLE<br />
Vi har lagt inn en skole for høyere skoletrinn i form av fire<br />
etasjer høye paviljonger i forlengelsen av og skalamessig i oppslutning til<br />
generaldirektørboligen. Samlet areal ca. 10.000 m 2 . En skole lokalisert<br />
her bør kunne utbygges raskt, slik bydelen ønsker. Viktigste forutsetning<br />
vl være at Jernbaneverket frigjør området fra nåværende bruk.<br />
På lengre sikt, når Frognerstranda er frigjort, så er det<br />
avsattplass for lavere skoletrinn foran Skarpsnoparken med adkomst<br />
fra Drammensveien og idrettsareealer langs Frognerstranda eller<br />
Frøyaparken.<br />
Skarpsnoparken forbindes med Frognerkilen via en åpen plass foran skolen.<br />
KOLLEKTIVTRANSPORT<br />
Vi legger en T-banestasjon under E18 i tilknyting til den sentrale plassen.<br />
Defra kan den føres under Frognerkillen ut til Fornebu enten via Bygdøy<br />
eller Skøyen avhengig av hvilket veialternativer som velges.<br />
Dessuten foreslås det en busterminal tilknyttet fergeterminalens<br />
biloppstillingsplass. Fjordtrikken kan avslutes med vendesløyfe på den<br />
sentrale plassen, eller føres videre vestover til Drammensveien eller langs<br />
Frognerstranden.<br />
Side 120<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
NY FERGETERMINAL<br />
I vårt planforslag er utbyggningsområdet utvidet. I planforslagene fra<br />
både PBE og Oslo Havn er det avsatt et betydelig større areal til ferge- og<br />
cruiseterminal; et avsondret området som for byen blir et dødt areal i<br />
20 av døgnets 24 timer. Det er ikke rimelig eller hensiktsmessig at dette<br />
verdifulle arealet blir brukt på denne måten.<br />
Color Lines terminal foreslår vi å flytte nærmere Tjuvholmen, ytterst<br />
på Filipstad. Fergens plassering er dreid slik at den i minst mulig grad<br />
hindrer sikt fra byen bak, og fra kilen mellom Filipstad og Tjuvholmen.<br />
Nåværende fergeterminalområde kan dermed frigjøres til boligformål.<br />
Fergeleie for Color-Line flyttet ytterst på “borta“ med parkering anlegg lagt under en parkmessig høyde på<br />
max. 7m.<br />
Vi baserer oss på at cruiseskip plasseres andre steder i havnen, som i dag.<br />
Heller ikke cruiseskip bør tillates å beslaglegge et så attraktivt vestvendt<br />
område for boligbyggning.<br />
Vi har tatt utgangspunkt i Yokohama - terminalens løsningsprinsipp,<br />
hvor oppstilling av biler og trailere ligger under et allment tilgjengelig,<br />
offentlig byrom. Operataket er en parallell, men vi foreslår her park på<br />
taket. På denne måten bringer vi parkarealer rundt odden og videre inn i<br />
kilen mot Tjuvholmen.Dette gir en sammenhenfende “grønn“ vandring<br />
med optimal fjordkontakt for hver eneste meter fra Akerhusneset til<br />
Bygdøylandet.<br />
Pakering og terminal under en parkmessig høyde i Yokohama.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 121
N<br />
S<br />
O<br />
PARKEN<br />
Byggelinjen er trukket tilbake fra sjøn slik at det opprettes et<br />
sammenhengende parkbelte fra Tjuvholmen til Bygdøy, med et<br />
parklandskap på størrelse med St. Hanshaugen på den vestvendte<br />
stranden på Filipstad, og integrert med Tinkern.<br />
I motsetning til alternativene fra PBE og Oslo Havn hvor parken ender<br />
blindt og segregert i forhold til den inneforliggende byen, tar vårt prosjekt<br />
utgangspunkt i Tinkernparken og skaper en direkte og ubrutt forbindelse<br />
til byen bakenfor. Videreføringen av Tinkernparken ned til en oppgradert<br />
strand mot Frognerkilen vil gi en variert, vestvendt og sammenhengende<br />
parkopplevelse av høy kvalitet.<br />
Parken “snakker“ med det grønne Bygdøylandkapet slik at<br />
Frognerkilen igjen vil fremstå som et fantastisk fjordlandskap.<br />
Samtidig vil dette kunne bli en vakker adkomst for lokaltrafikken<br />
vestfra.<br />
W<br />
Side 122<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
BYGGEVOLUM OG<br />
BEBYGELSESSTRUKTUR<br />
Tomteareal for bebyggelse til boliger og næring er økt som resultat av<br />
hovedgrepet der fergeparkering og park kombineres samt flytning av<br />
skolen til Frognerstranda. Dette medfører at samme utbyggningsvolum kan<br />
oppnås med lavere bebyggelse. Videre til at området kan utformes som<br />
en oppsluttende bebyggelsesstruktur, med utgangspunkt i Framnes- og<br />
Skillebekkbebyggelsens skala.<br />
For å skape en bystruktur med større intimitet, ser vi for oss en friere<br />
utforming av bykvartalene enn det som preger de andre fremlagte<br />
forslagene.<br />
Mindre bygningskropper med varierende innbyrdes avstand og sterkt<br />
varierende høyder knyttes sammen til “bygningsklynger“. På denne<br />
måten får man grønne takhager og oppholdsarealer som på en frodig<br />
måte vil prege bydelen, til beste for naboskapet bakenfor og<br />
silhuetten sett fra fjorden.<br />
Strukturen er robust og åpner for næring og boliger i samme<br />
kvartalsklynge. Dette vil gi et mer variert liv til byen enn det som er vist<br />
i de andre forslagene.<br />
Vi foreslår et tettere og mer intimt gatenett. Så godt som alle siktlinjer i<br />
gatene mot sjøen er opprettholdt. Den historiske bystrukturen har gater<br />
som møter Filipstad fra forskjellige retninger. Møtet mellom gatene vil<br />
skape variasjon i bebyggelsen på Filipstad.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 123
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
SENTRAL PLASS PÅ FILIPSTAD<br />
Den sentrale plassen blir et hjerte i bydelen, og gir rom for åpninger ned til<br />
E18 i tunnelen vestover. Plassen omgis av næringsbygg som støyskjern mot<br />
tunnelåpningene, og en torghall. Nøyaktig plassering av plass og størrelse<br />
på åpninger inn til E-18 er avhengig av valg av trase videre mot Skoyen<br />
samt implementering av sikkerhetskrav. Uavhengig i planen og<br />
sammenstillingen av elementene i prinsipp vare det samme.<br />
Den sentrale plassen som lokk på E-18 og med siktlinjer til sjøen.<br />
SAMMENSETNING AV<br />
PLANFORSLAGET<br />
Bebyggelse og park overst.<br />
Lokalgater på lokkeplan.<br />
Hovedveisystem under lokken.<br />
T-bane nederst.<br />
Side 124<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
SETT FRA BYEN<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 125
N<br />
S<br />
O<br />
STØTTE TIL PLANSMIAS FORSLAG<br />
Flere sentrale aktører har allerede sluttet seg til plansmias byplanforlag i<br />
sine høringsuttaleser om Filipstadutbyggingen:<br />
FROGNER BYDELSUTVALG<br />
“Bydelsutvalget viser til tidligere vedtak og vil i tillegg komme med<br />
følgende kommentarer til planskisse fra “Plansmia”:<br />
Bydelsutvalget støtter Plansmiens forslag, og ber om at dette utkast til<br />
områdeplan for hele Filipstad og Frognerstranden blir utarbeidet som et<br />
fullverdig alternativ og fremmes samtidig og på lik linje med de øvrige<br />
alternativer til politisk behandling. Dette betyr også at detaljreguleringen<br />
av Hjortnes og Hans Jægers kvartal må utsettes, slik at det ikke legges.”<br />
RUELØKKA SKILLEBEKK BEBOERFORENING<br />
“Viser til to tidligere innsendte høringsuttalelser til område- og<br />
detaljregulering på Filipstad (dok. nr 250 og 251), der Ruseløkka<br />
Skillebekk beboerforening har pekt på en rekke svakheter og forhold<br />
som umulig kan la seg gjennomføre i fremlagt planer.<br />
Vi mener at forslaget Plansmien v/Nils Torp og Arne Sødal løser alle<br />
svakheter som vi tidligere har påpekt i våre to uttalelser, og støtter<br />
Frogner bydelsutvalgs vedtak om å utarbeide dette utkastet til<br />
områdeplan for hele Filipstad og Frognerstranden til et fullverdig<br />
alternativ og fremmes samtidig og på lik linje med de øvrige<br />
alternativer til politisk behandling.<br />
Vi støtter også forslaget om at detaljreguleringen av Hjortnes og Hans<br />
Jægers kvartal utsettes, slik at det ikke legges utilbørlige føringer på<br />
områdeplanen og innbyggernes deltakelse i denne.<br />
KONTAKUTVALGET FOR VELFORENINGER I OSLO<br />
“Vi er godt kjent med at velforeninger og andre naboer i Filipstads<br />
nærområde i samarbeid med Frogner bydel har utarbeidet et<br />
interessant alternativ gjennom en plansmie. Vi støtter dette initiativet<br />
fullt ut.<br />
Vi finner at den foreliggende plan som er fremlagt av Plan- og<br />
bygningsetaten har noen vesentlige svakheter og uklarheter:<br />
Det konseptet som er utarbeidet av nabovellene til Filipstad gjennom<br />
plansmia er p.t. neppe like detaljert i alle måter som de to alternativene<br />
som foreligger fra henholdsvis Plan- og bygningsetaten og grunneierne.<br />
Vi ber innstendig om at ”Plansmie- alternativet” legges til grunn for et<br />
tredje alternativ som kan gjennomgå samme planleggingsprosess som<br />
de to første og legges frem til politisk behandling som et likeverdig<br />
alternativ.<br />
Med hilsen<br />
Kontaktutvalget for Velforeninger i Oslo”<br />
W<br />
Vennlig hilsen<br />
Ruseløkka Skillebekk beboerforening”<br />
Befolkning og Velforeninger var god representert<br />
Side 126<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
FILIPSTAD ETTER HØRING MAI 2012<br />
STATUS<br />
Planen fra Hav og PBE vil føre til omkamp fordi befolkningen har sagt<br />
klar nei og statens veivesen har varslet innsigelse.<br />
VIDERE MÅLSETTING<br />
Byrådet må initiere utredning av infrastrukturalalternativer som<br />
muliggjør de planløsningene som kan få demokratisk støtte fra hele oslos<br />
befolkning.<br />
PLANSMIA HAR VIST AT DETTE BETYR<br />
En inkluderende planprosess som gir befolkningen reell inflytelse.<br />
Løsning for vei of T-bane som mulliggjør frigjøring av hele Frognerstranda.<br />
Flyttning av fergeterminalen bort fra vestsiden av Filipstad.<br />
Lage en samenhengende fjordpark for hele byen fra Bygdøy til Tjuvholmen.<br />
RESULTAT<br />
En regulieringsplan med bred støtte som muligjør gjennomføring av en<br />
utbyggningsavtale med grunneiere, stat og kommune, delvis finansert<br />
med bompenger som bjørvikatunnelen.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 127
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
PLANALTERNATIV 1 & 2<br />
Side 128<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
N<br />
S<br />
O<br />
W<br />
AVIS KOMMENTARER<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 129
”Følgende illustrasjoner er del av dokument fra Plansmia datert 18.12.2012. Fullstendig<br />
materiale er tilgjengelig på etatens saksinnsyn. Saksnummer 200906549-319”.<br />
18.12.2012<br />
Side 130<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 131
Side 132<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 133
Side 134<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 135
Side 136<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 137
Side 138<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 139
Side 140<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo 2012-04-24<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Vahls gate 1<br />
0187 Oslo<br />
Sak nr 200906549 Områdereguleringsplan for Filipstadområdet<br />
Vi viser til det omfatende planarbeid som er presentert som forslag til områdereguleringsplan for<br />
Filipstad-området datert 23.01.12 , i to alternativer. Vårt ståsted for å kommentere planen er ut i fra<br />
allmenne hensyn til <strong>Fjordbyen</strong>, og byen bak, og ønsket om at Filipstad skal kunne utvikles som et<br />
fremtidsrettet godt byområde for både bolig og næring. Regulering av Filipstad-området er, som del av<br />
<strong>Fjordbyen</strong>, en sak som angår hele byen.<br />
Vi er godt kjent med at velforeninger og andre naboer i Filipstads nærområde i samarbeid med Frogner<br />
bydel har utarbeidet et interessant alternativ gjennom en plansmie. Vi støtter dette initiativet fullt ut.<br />
Vi finner at den foreliggende plan som er fremlagt av Plan- og bygningsetaten har noen vesentlige<br />
svakheter og uklarheter:<br />
- Før man kan planlegge Filipstadområdet må trasevalg for E18 fastlegges, både i dette området,<br />
forbi Frognerstranda og videre vestover. De foreliggende planene legger føringer som binder opp<br />
fremtidig trase på en uheldig måte uten at konsekvensene er klarlagt og akseptert.<br />
- Kollektivtrafikk til Filipstad-området må planlegges bedre, også med hensyn til trafikk til Fornebu.<br />
T-bane synes å være er det eneste trafikkmiddel med tilstrekkelig kapasitet.<br />
- Det kan ikke være hensiktsmessig å flytte cruisetrafikken til Filipstad og utvide terminalene slik at<br />
skipene blir liggende og ruve foran bebyggelsen og skape meget farlig samtrafikk med småbåtene<br />
innenfor i Frognerkilen.<br />
- Det planlagte høyhuset (hotell) i strandkanten i alternativ K1 kan neppe være alvorlig ment. Et slikt<br />
signalbygg vil dominere landskapet på en særdeles lite tiltalende måte. Man skulle tro at<br />
reaksjonene mot Barcode skulle tilsi at man modererer byggehøydene i strandsonen i fremtiden.<br />
- Grøntområder inne i bebyggelsen er heller sparsomt tilgodesett og siktlinjene fra bakenforliggende<br />
bebyggelse er ganske smale. Spesielt er siktlinjene fra Tinkern brutt av skips-terminalene.<br />
Det konseptet som er utarbeidet av nabovellene til Filipstad gjennom plansmia er p.t. neppe like<br />
detaljert i alle måter som de to alternativene som foreligger fra henholdsvis Plan- og bygningsetaten og<br />
grunneierne. Vi ber innstendig om at ”Plansmie- alternativet” legges til grunn for et tredje alternativ<br />
som kan gjennomgå samme planleggingsprosess som de to første og legges frem til politisk behandling<br />
som et likeverdig alternativ.<br />
Med hilsen<br />
Kontaktutvalget for Velforeninger i Oslo<br />
Eivind Bødtker<br />
Styreleder<br />
Kopi: Byutviklingskomiteen<br />
Bydel Frogner<br />
Gimle og Skarpsno vel, Ruseløkka og Skillebekk beboerforening<br />
SAK 156/11<br />
BREDDEIDRETT – TILBUD TIL BARN OG UNGE<br />
INVESTERINGSMIDLER 2012<br />
Miljø- og byutviklingskomiteens innstilling:<br />
Bydelsutvalget er kjent med det store behovet for flere ulike<br />
aktivitetstilbud for barn og ungdom, og vil støtte arbeidet med å få<br />
gjennomført ulike prosjekter, ved å fremme søknad om sentrale<br />
investeringsmidler.<br />
Bydelsutvalget vil nevne det forslag bydelen har kommet med i forhold<br />
til at egnede arealer på Filipstad brukes til fritidsaktiviteter spesielt for<br />
barn og unge, både før utbyggingen kommer i gang for fullt og etter at<br />
den romslige strandpromenaden er etablert. Disse aktivitetene vil kunne<br />
bidra til aktivisering av strandpromenaden på en hyggelig måte og vil<br />
kunne gjøres tilgjengelig for alle.<br />
Tilleggsforslag fra H:<br />
Følgende legges til som eksempler på ulike prosjekter; skatepark,<br />
sandvolleyballbane, ballbinge, street basket, lekeborg på Bygdøy mv.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen med tillegg fra H ble<br />
enstemmig vedtatt (7H, 2F, 2V, 2A, 1SV)<br />
Etter dette er BUs vedtak følgende<br />
Bydelsutvalget er kjent med det store behovet for flere ulike<br />
aktivitetstilbud for barn og ungdom, og vil støtte arbeidet med å få<br />
gjennomført ulike prosjekter, ved å fremme søknad om sentrale<br />
investeringsmidler. Eksempler på slike prosjekter er skatepark,<br />
sandvolleyballbane, ballbinge, street basket, lekeborg på Bygdøy mv.<br />
Bydelsutvalget vil nevne det forslag bydelen har kommet med i forhold<br />
til at egnede arealer på Filipstad brukes til fritidsaktiviteter spesielt for<br />
barn og unge, både før utbyggingen kommer i gang for fullt og etter at<br />
den romslige strandpromenaden er etablert. Disse aktivitetene vil kunne<br />
bidra til aktivisering av strandpromenaden på en hyggelig måte og vil<br />
kunne gjøres tilgjengelig for alle.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 141
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Kommunale etater<br />
Side 142<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Kommunale etater<br />
3.2 Brann- og redningsetaten (BRE)<br />
1. Viser til Byggteknisk forskrift § 11-17. Spesielt viktig er<br />
forhold knyttet til atkomst og tilgang til slokkevann.<br />
2. BRE ønsker brannhydranter framfor brannkummer.<br />
3. Det skal være kjørbar atkomst fram til bygningen samt at det i<br />
tilknytning til denne skal være oppstillingsplass for Brann- og<br />
redningsetatens biler og utstyr.<br />
4. BRE ber om tilrettelegging for rednings- og slokkeinnsats ved<br />
planlegging av eventuelle parkeringskjellere.<br />
5. BRE anbefaler installering av sprinkleranlegg eller andre<br />
stasjonære slokkeanlegg som et av brannsikringstiltakene også<br />
der dette ikke er forskriftsmessige krav.<br />
3.3 Byantikvaren (BYA)<br />
BYA anbefaler hovedtrekkene i disponeringen av kvartalene i<br />
L2, men mener at terminalområdet må omdisponeres<br />
vesentlig. Alternativ med lang tunnel anbefales, da dette sikrer<br />
større åpenhet mellom området og bakenforliggende by.<br />
Forholdet til kulturminnene må ivaretas bedre i L2, ellers vil<br />
BYA fremme eget planalternativ.<br />
Kaffebygget og granittkaiene med kranbaner, pullerter og<br />
jernbanespor anbefales regulert til hensynssone, sone for<br />
bevaring av kulturmiljø. Begge ”ship-to-shore-gantrykranene”<br />
anbefales flyttet tilbake til Filipstad, og sikret i<br />
reguleringen. BYA anbefaler at pollen ved Frognerstranda<br />
opprettholdes slik det er vist i L2 og K2, men fraråder<br />
etablering av poll ved Filipstadkaia. BYA støtter riving av<br />
Mohngården og støtter Oslo Havns forslag til at kaiarealene<br />
benyttes i større grad til havnerelatert virksomhet.<br />
BYA oversender sine bemerkninger til Riksantikvaren (RA)<br />
for vurdering av 4 punkter til innsigelse:<br />
1. Cruiseterminal/utfyllinger<br />
BYA ber Riksantikvarene (RA) å vurdere innsigelse mot både<br />
1- og 2-skipsløsning for cruise.<br />
Dette begrunnes ut fra nærheten til Bygdøy med Oscarshall,<br />
Framhuset samt verdifull småskalabebyggelse og anlegg som<br />
Kongen og Dronningen samt at skipene vil sperre for<br />
åpenheten inn til Frognerkilen.<br />
BYA mener at konsekvensutredningen er tilfredsstillende når<br />
det gjelder forholdet til kulturminner, men etterlyser modeller<br />
som illustrerer forholdet mellom cruiseskipene og Bygdøy.<br />
Bemerkningen fra Brann- og<br />
redningsetaten tas til orientering.<br />
Detaljert løsning for atkomster<br />
avklares i oppfølgende<br />
detaljreguleringsplaner.<br />
Alternativene med lang tunnel<br />
(L1/L2) føres ikke videre. Alternativ 1<br />
(hovedalternativet) og alternativ 2 er<br />
en videreutvikling av K1, K2 og K1b.<br />
Hovedalternativet er basert på<br />
bygging av motorveitunnel og tre<br />
allmenninger og seks siktsektorer som<br />
ivaretar den visuelle kontakten til<br />
fjorden.<br />
Granittkaier ved Filipstadkaia, kranbaner,<br />
pullerter og jernbanespor<br />
sikres. Bevaring av kaffebygget og<br />
tilbakeføring av en kran muligjøres,<br />
men sikres ikke i planen. Lokalisering<br />
av ny cruisekai ved Hjortnes dekker<br />
til synlige granittkaier her. Pollen ved<br />
Frognerstranda fylles i<br />
ettskipsalternativet. I alternativ 1<br />
sikres etableres poll ved Filipstadkaia,<br />
i alternativ 2 illustreres et vannspeil.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Det er etter offentlig ettersyn blitt<br />
utarbeidet supplerende<br />
illustrasjonsmateriale som viser dette.<br />
Tas til orientering.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 143
BYA fraråder gjenfylling av sjø uten at det utarbeides<br />
vannregnskap.<br />
2. Bygningshøyder<br />
BYA fraråder sterkt de generelle byggehøydene som<br />
foreligger i alt K1. Høyhuset på 33 etasjer får stor innvirkning<br />
på opplevelsen av Bygdøy, fjordlandskapet og byen innenfor.<br />
Hotellet bryter byens silhuett på en svært uheldig måte.<br />
Forslaget til høyhus, samt byggehøyder mot<br />
Generaldirektørboligen vurderes å være i strid med nasjonale<br />
kulturminneinteresser og vil bli forelagt RA for vurdering av<br />
innsigelse til planforslaget.<br />
3. Arkeologiske forhold<br />
BYA bemerker at RAs ordlyd ikke er innarbeidet i forslaget til<br />
reguleringsbestemmelser og planforslaget vil på bakgrunn av<br />
dette bli oversendt RA for vurdering av innsigelse.<br />
4. BYA bemerker at RA har ikke gitt utsatt undersøkelsesplikt<br />
for sjøareal innenfor planområdet. Planforslaget er oversendt<br />
Norsk maritimt museum for uttalelse, der det også bes om<br />
avklaring av behov for tilleggsregistrering for området som er<br />
en utvidelse av tidligere planområde. BYA ber RA ta stilling<br />
til om kravet til marinarkeologisk registrering jf. Kulturminne<br />
loves §9 er tilstrekkelig avklart.<br />
3.4 Bymiljøetaten (BYM)<br />
er opptatt av at nye utbyggingsområder får høy miljøprofil, og<br />
uttalelsen gis med fokus på å sikre gode miljøløsninger.<br />
1. Klimagass. Som et ledd i måloppnåelse om minimalisering av<br />
klimagassutslipp påpekes det at følgende vektlegges:<br />
fjordtrikken må realiseres og ikke erstattes av buss.<br />
det må tilrettelegges for redusert bilbruk ved lokal service og<br />
aktivitet.<br />
trygge barnehage- og skoleveier for å redusere behovet for<br />
bilkjøring.<br />
parkeringsmuligheter samles i p-hus, perifert fra boliger<br />
grønn eller utslippsfri mobilitet for beboere/arbeidsplasser.<br />
2. Folkehelse. Ihht ny Folkehelselov skal folkehelseutfordringer<br />
inngå som grunnlag for kommunal planstrategi. Blant<br />
levekårsfaktorene som påvirker helse, spiller bolig og bokvalitet<br />
en stor rolle. Spesielt nevnes viktigheten av at:<br />
Bomiljø skjermes fra støy/forurensning.<br />
Det legges til rette for gåing/sykling.<br />
Mennesker prioriteres framfor biler.<br />
3. Trygghet for befolkningen som bor og ferdes på Filipstad<br />
ivaretas. Etablering av trygge korridorer der barn kan ferdes.<br />
Barrierer unngås ved nedsenking/grønne broforbindelser.<br />
4. Lokalklima. Det pekes på at klimadata må være av nyere dato.<br />
”Forventet vær må inkluderes i planleggingen”.<br />
5. Luft/støy. Nye retningslinjer om behandling av luft er under<br />
utarbeidelse og bør nevnes. Ny rapport utarbeidet av<br />
Tas til orientering.<br />
Bebyggelse sør for<br />
Generaldirektørboligen er trappet ned<br />
etter offentlig ettersyn.<br />
Tas til orientering.<br />
I forbindelse med gjennomførte<br />
registreringer i regi av Norsk Maritimt<br />
Museum innenfor utvidet planområde<br />
mars 2012 ble det ikke registrert<br />
kulturminner under vann vernet etter<br />
loven.<br />
Utsatt undersøkelsesplikt er nå<br />
godkjent av Riksantikvaren.<br />
Planforslaget ivaretar de aller fleste av<br />
BYMs merknader bortsett fra:<br />
- grønn eller utslippsfri<br />
mobilitet for beboere<br />
arbeidsplasser.<br />
- lavere detaljeringsgrad på<br />
reguleringsbestemmelser<br />
om materialbruk.<br />
- at bestemmelsenes § 7.14<br />
(nå §7.8) om bredde på<br />
fotgjengeroverganger bør<br />
fjernes.<br />
- at det bør lages en<br />
overordnet plan for<br />
vegetasjon og treplanting<br />
for kommunale arealer.<br />
Side 144<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Transportøkonomisk institutt som viser at utslipp av NOx kan<br />
være høyere enn antatt kan ha betydning for Filipstad. Lang<br />
tunnel, alt L2, gir størst mulig avstand fra eksisterende og ny<br />
bebyggelse og reduserer luftforurensning og støy. Med E18 i<br />
dagen, er området lite egnet for skole, barnehage og boliger.<br />
Plassering av slik bebyggelse bør unngås i planområdets vestre<br />
del, spesielt i alternativet med kort tunnelforlengelse.<br />
Til kvalitetsprogrammet: Andre plandokumenter som bør med i<br />
1.3, i KVP er Handlingsprogram for Fremtidens byer Oslo og<br />
Overordnet miljøoppfølgingsprogram (OMOP) for <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
6. BYMs forvalterrolle. BYM har ansvar for å forvalte kommunale<br />
offentlige arealene beskrevet i områdereguleringen. Kvalitet skal<br />
være er i tråd med Oslo kommunes normer og regler, og<br />
løsningene må sikre at tiltenkt funksjon og kvalitet kan<br />
opprettholdes over tid. Som drift- og vedlikeholdsansvarlig av<br />
fremtidige arealer hvor det skal gjennomføres plan- og<br />
designkonkurranser må BYM inn tidlig i prosessen. BYM skal<br />
godkjenne alle byggeplaner som omhandler kommunale offentlige<br />
parker, by- og gaterom, og mener at bestemmelser som fastsetter<br />
materialvalg og størrelse på grøntinnslag er for detaljert på dette<br />
plannivået. Bestemmelsene må sikre at BYM godkjenner<br />
belysningsplan for kommunalt offentlige arealer.<br />
7. Transport. Kurvene vist på plankartet på trikkelinjen i Huitfeldts<br />
gates forlengelse må unngås. 2,5 meter på kollektivholdeplasser er<br />
minimumsbredde og må økes. I en områderegulering må ikke<br />
bredden være absolutt, men det må avsettes nok areal til<br />
holdeplass med lehus. Lang tunnel har konsekvenser lengre vest på<br />
Frognerstranda som er underkommunisert. Lang tunnel og 10<br />
meter bred havnepromenade gir utfyllinger i sjø langs<br />
Frognerstranda på 3,8 daa innenfor planavgrensningen. Størrelse<br />
på videre en utfylling som følge av lang tunnel må også beskrives.<br />
BYM påpeker videre:<br />
- at de ikke finner felt HP5, der varelevering kan tillates innefor<br />
gitte tidssoner, på plankartet.<br />
- det bør utføres risikoanalyse for hele trikketraséen på Filipstad.<br />
- at forslaget om høyere parkeringsdekning enn kommunens norm<br />
for tett by ikke bør knyttes opp mot Fjordtrikken, men<br />
kollektivtilbudet generelt.<br />
- at S 14 i bestemmelsenes § 7.5 skal være S15.<br />
- at S18 bør avsluttes min. 18 meter fra den kommende brua på<br />
Tjuvholmen for å sikre HP.<br />
- at reguleringsbestemmelsenes § 7.14 om bredde på<br />
fotgjengeroverganger bør fjernes.<br />
- at § 7.16 bør ha tillegg som sikrer at det ikke tillates oppsatt<br />
inngjerdinger.<br />
- at P2 bør reguleres til gatetun.<br />
-at det generelt er en problemstilling at krav til brannbil,<br />
manglende kjøreadkomster, varelevering, renovasjon etc , som<br />
ikke er løst på et overordnet nivå ender på regulert grønnstruktur.<br />
Bør sikres gjennom områderegulering.<br />
8. Kvalitetsprogrammet (KVP). BYM har deltatt i en<br />
arbeidsgruppe for KVP ledet av PBE, men savner flere av sine<br />
innspill i det fremlagte dokumentet. BYM har gjennom prosessen<br />
fått inntrykk av at KVP skulle være omforent dokument, og finner<br />
det derfor lite tilfredsstillende at PBE på slutten av prosessen gjør<br />
Kvalitetsprogrammet gjennomløper<br />
en egen videreutviklingsprosess hvor<br />
Bymiljøetaten deltar<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 145
KVP til sitt eget, noe som i så fall bør fremkomme i<br />
planbeskrivelsens kap. 9.8.1.<br />
BYM peker på at KVPs forslag til kvalitetsstandard og<br />
kvalitetsnivå på de ulike byrommene kun skal være<br />
retningsgivende og ikke fastsettes i reguleringsbestemmelsene.<br />
9. Teknisk infrastruktur. BYM foreslår at reguleringskart<br />
vertikalnivå 1 viser en større sone der infrastrukturkulverten kan<br />
etableres for å oppnå mer fleksibilitet. Plan for vertikalnivå 1 for<br />
mest mulig samkjørt bruk av dette arealet må lages. Det pekes på<br />
mulig konflikt mellom underjordiske p-anlegg og<br />
gjennomkjøringsmulighet mellom ulike anlegg.<br />
Snøhåndtering: BYM anbefaler ikke å fjerne snø fra gater og<br />
byrom, for å lage lokale snødeponier/sjødeponi med rensing.<br />
Prinsipplan for overvannshåndtering bør skille mellom vann som<br />
ledes gjennom infiltrering i grunnen eller gjennom rør.<br />
10. Idrett. BYM anser at det er tilstrekkelig med en flerbrukshall<br />
og en svømmehall i området. En standard flerbrukshall er<br />
vanligvis på ca. 2000 m² BRA. Svømmehall/flerbrukshall sammen<br />
bør være ca. 3500m² BRA.<br />
11. Friluft. BYM vurderer hovedalternativet som mest fordelaktig<br />
sett i forhold etablering av grøntstruktur.<br />
12. Naturmangfold. BYM foreslår at det tilføyes i bestemmelsenes<br />
§ 13.2 punkt 1: ”Anlegget skal tildekkes når det ikke er i aktiv<br />
bruk. Ved funn av de mest problematiske artene skal masser kjøres<br />
til spesialdeponi for deponering”. Bør også tas inn i § 4.16.5.<br />
- Eika i Munkedamsveien med rotsone bør sikres i plankartet.<br />
- Det må synliggjøres at treet langs Framnesallmenningen må<br />
felles i K2 pga Fjordtrikken.<br />
13. Veiledende plan for offentlige rom (VPOR). BYM stiller<br />
spørsmål ve VPORs faglige nivå. Mener at det bør lages en<br />
overordnet plan for vegetasjon og treplanting.<br />
BYM har et fyldig og detaljert innspill til<br />
reguleringsbestemmelsene, som ikke tas inn i dette sammendraget<br />
3.5 Eiendoms- og byfornyelsesetaten (EBY)<br />
EBY gir en samlet uttalelse til område- og detaljreguleringer og<br />
uttaler seg ut fra sin rolle som grunneier, forhandler av<br />
utbyggingsavtaler og leder av samarbeidsgruppe <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
EBY:<br />
- savner et klarere skille i detaljeringsgrad mellom<br />
områderegulering/detaljregulering.<br />
- etterlyser en analyse av tomtestørrelse, utnyttelsesgrad/BRA,<br />
boligandel, friområder, utomhusarealer og miljø der ingen av<br />
faktorene på forhånd er konstanter/absolutter.<br />
- mener at beslutningsgrunnlaget er mangelfullt når konsekvensene<br />
Infrastrukturkulvert er tatt ut av<br />
plankartet, og erstattet av en<br />
reguleringsbestemmelse (§ 7.17) som<br />
hjemler slik kulvert. Det foregår pr<br />
vår 2013 et arbeid i regi av EBY med<br />
å utvikle en infrastrukturplan for<br />
Filipstad, og slik kulvert inngår som<br />
tema der, sammen med de andre<br />
temaene BYM nevner.<br />
Det legges til rette for etablering av<br />
flerbrukshall med svømmeanlegg på<br />
minst 2500 m².<br />
Er ivaretatt.<br />
Innspill til reguleringsbestemmelser er<br />
ivaretatt så langt det har vært mulig<br />
innenfor Plan og bygningsloven.<br />
Innspill om:<br />
- at 25% av sykkelparkeringsplasser<br />
for bolig og kontor tilrettelegges for<br />
opplading av elektriske sykler er<br />
ivaretatt.<br />
- krav til klimagassregnskap er<br />
ivaretatt.<br />
EBYs merknader er søkt innarbeidet<br />
så langt det har vært mulig.<br />
Planforslaget er videre utredet og<br />
bearbeidet på flere tematiske og<br />
geografiske områder etter høring, så<br />
alle utredningsbehov som naturlig<br />
hører til en områderegulering er nå<br />
tilfredstilt.<br />
Side 146<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
av alternative løsninger ikke er utredet/vurdert.<br />
- anbefaler justeringer av rekkefølgebestemmelsene når det<br />
foreligger færre varianter og utbyggingsavtalene utformes.<br />
-anbefaler at lang tunnel ikke medtas videre med mindre det kan<br />
framskaffes offentlig finansiering for differansen mellom kort og<br />
lang tunnel ut fra vurdering av finansieringsmulighet og<br />
gjennomførbarhet innen rimelig tid for Filipstad.<br />
- mener konkrete forslag for detaljerte utforminger for offentlige<br />
tiltak tas ut av bestemmelsene og at det vises til detaljering i<br />
VPOR/detaljregulering utbyggingsavtaler.<br />
- mener det er uheldig med detaljerte bestemmelser for utforming<br />
av offentlige arealer sammen med rekkefølgekrav om<br />
designkonkurranser.<br />
- EBY anbefaler at kommunen samlet og omforent med<br />
grunneierne står bak miljøoppfølgingsprogrammet i<br />
Kvalitetsprogrammet. For å ivareta de høye miljøambisjonene bør<br />
områdeplanen og kvalitetsprogrammet kvalitetssikres.<br />
Arealbruk og utnyttelse. EBY påpeker at utbyggingsvolumet ikke<br />
når Fjordbyplanens mål om 450.000 m² BRA, mens målet om 100<br />
daa friområde er nådd. Med ulike krav til utearealer til boligene i<br />
Midt-/Nordområdet og HJK/Hjortnes, mener EBY at dette samlet<br />
sett kan medføre at utbyggingsvolumet ligger på et lavere nivå enn<br />
det som antas politisk ønskelig å få vurdert.<br />
Det anbefales utført en analyse av hvordan utbyggingsvolum på<br />
450 000 m² BRA påvirker friarealer/utomhusarealer m.v, samt av<br />
hva en økning utover 450.000m² kan gi av antall boliger,<br />
funksjoner og konsekvenser for miljø.<br />
Reguleringsbestemmelser inkl<br />
rekkefølgebestemmelser er justert.<br />
Detaljeringsgraden i<br />
områdereguleringen er avstemt i<br />
forhold til behovet for å sikre kvalitet.<br />
Kvalitetsprogrammet gjennomløper<br />
en egen videreutviklingsprosess hvor<br />
Eiendoms- og Byfornyelsesetaten<br />
deltar<br />
Fjordbyplanen angir max 450 000 m²<br />
BRA inkl<br />
Generaldirektøreiendommen som<br />
utgjør ca 5 000 m² BRA. Det gjenstår<br />
da maks ca 445 000 m² BRA til<br />
Filipstad områderegulering. Alt 1<br />
oppnår 441 000 m² BRA. (under 1%<br />
mindre enn Fjordbyplanen)<br />
EBY har ikke konkludert at utnyttelsen bør være høyere, men ser<br />
det som uheldig at det er definert konstanter uten at man ser<br />
variasjonene med ulikt antall boliger og utnyttelse da dette ville gi<br />
et mer fullverdig beslutningsgrunnlag.<br />
Gjennomføring og rekkefølgebestemmelser. Inngåelse av<br />
utbyggingsavtaler, samlet finansiering/gjennomføring av offentlig<br />
infrastruktur er EBYs oppgave.<br />
EBY peker på at:<br />
- bekostning for gjennomføring av tiltak må være rimelig og stå i<br />
forhold til utbyggingens art og omfang, utbyggingens belastning<br />
på kommunene, kommunens bidrag mv.<br />
- det er klar sammenheng mellom rekkefølgebestemmelser og<br />
innholdet i utbyggingsavtalene, og at disse ideelt sett bør være til<br />
samlet offentlig ettersyn, men med offentlig ettersyn av<br />
områderegulering i 4 varianter fra PBE og egen variant fra<br />
grunneierne har ikke EBY klart å legge ut utbyggingsavtaler<br />
parallellt med reguleringsplanen.<br />
- fremforhandlet forslag til utbyggingsavtale/r, og da indirekte<br />
endringene i rekkefølgebestemmelsene etter høring, vil senere bli<br />
lagt ut på offentlig ettersyn, jfr pbl §17-4,2.<br />
Konklusjon: Justering av rekkefølgebestemmelsene gjøres når det<br />
foreligger færre planvarianter.<br />
Det er arealplanens<br />
rekkefølgebestemmelser som er<br />
førende for hvordan<br />
utbyggingsavtalen formuleres.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 147
E 18 i tunnel. Prosjektets nøkkelfaktor er finansiering og<br />
gjennomføring av E18 i tunell. Kostnadsoverslagene for kort tunell<br />
viser at det er realistisk at grunneierne, innenfor plan- og<br />
bygningslovens´s rammer, bidrar med en vesentlig del av<br />
finansieringen.<br />
Ved lang tunell er det urealistisk at grunneierne bidrar til denne<br />
merkostnaden. Her må det offentlige være villig til å påta seg en<br />
betydelig større del av finansieringen.<br />
Konklusjon: Hvis man ønsker finansiering og gjennomførbar<br />
utvikling av Filipstad innen rimelig tid, anbefaler EBY at lang<br />
tunnel ikke medtas i videre planlegging, med mindre det raskt<br />
fremskaffes offentlig finansiering av kostnadsdifferansen mellom<br />
kort og lang tunell.<br />
Bestemmelser og VPOR. EBY mener at detaljene i de offentlige<br />
tiltaksbeskrivelsene bør fjernes fra bestemmelsene på<br />
områdereguleringsnivå, og at det heller vises til detaljering<br />
gjennom VPOR, detaljreguleringer og utbyggingsavtaler.<br />
Kvalitetsprogram KVP. EBY har deltatt i en arbeidsgruppe for<br />
KVP, med sikte på å få til et felles dokument. EBY oppfatter det<br />
slik at miljøoppfølgingsprogrammet i KVP til offentlig ettersyn<br />
ikke var forankret i gruppen. Høringsversjonen av KVP inneholder<br />
mange gode målsetninger, men fremstår som uferdig. Det pekes på<br />
at uklarheter om hvordan programmet er førende uten å være<br />
juridisk bindende bør oppklares.<br />
Ut fra Fjordbyplanens ambisiøse føringer på miljø er det behov for<br />
å måle også områdeplanens miljøprestasjon. En måte å gjøre dette<br />
på er å benytte BREEAM Communities.<br />
EBY støtter målsetningen om at området er selvforsynt med<br />
handel men spørsmålstegn ved regulering av størrelsen på<br />
forretnings- og bevertningssteder.<br />
EBY har et fyldig og detaljert innspill til<br />
rekkefølgebestemmelsene, som ikke tas inn i dette sammendraget<br />
3.6 Kulturetaten (KUL)<br />
KUL er positiv til at det åpnes for kulturrettet virksomhet og at<br />
det søkes etablert en kulturell infrastruktur i området.<br />
Det pekes på den sentrale politiske målsetningen at byens samlede<br />
kunst- og kulturtilbud skal være nyskapende, mangfoldig,<br />
inkluderende og tilgjengelig for alle.<br />
KUL peker på at det er politisk enighet om at kunst må være<br />
Planforslaget er basert på kort tunnel.<br />
Kommentert over.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Innspill til rekkefølgebestemmelser er<br />
ivaretatt så langt det har vært mulig<br />
innenfor Plan og bygningsloven.<br />
Temaet kunst er tatt ut av<br />
rekkefølgebestemmelsene, og satt inn<br />
i § 4.20. Samsvar mellom ordlyd i<br />
rekkefølgebestemmelser til<br />
områderegulering og detaljregulering<br />
ivaretas i PBEs behandling av<br />
detaljreguleringene<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Side 148<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
integrert i nye byrom/offentlige bygninger, slik at kunst blir en<br />
aktiv del av våre liv, også utenfor kulturinstitusjonene.<br />
KUL er tilfreds med at mange av deres innspill er tatt inn i<br />
områdereguleringen, bl.a PBEs målsetning om at kunst skal inngå<br />
som en integrert del av byutviklingen.<br />
Det anbefales at forpliktende bestemmelser om kunst i<br />
byutviklingen på Filipstad tas inn i reguleringsbestemmelsene. Om<br />
hjemmelsgrunnlaget for bindende bestemmelser om kunst ikke er<br />
oppnåelig, bør det formuleres klare mål i kvalitetsprogram (Kvp).<br />
KUL anbefaler utarbeidet en overordnet kunstplan tidlig i<br />
planprosessen slik at kunstkonsulent og kunstnere innleder et tidlig<br />
samarbeid med byggherre. Planlegging og gjennomføring av kunst<br />
bør skje samtidig med øvrig planlegging og gjennomføring.<br />
KUL er positiv til etablering av filial for Deichmann bibliotek i<br />
tilknytning til planlagt skole. En slik lokalisering må ses i<br />
sammenheng med bibliotekmeldingen som er forventet fremlagt<br />
for Oslo Bystyre i løpet av 2012.<br />
3.7 Omsorgsbygg Oslo KF (OBY)<br />
OBY ønsker at det redegjøres for behovet for barnehager og<br />
avsettes tilstrekkelig areal til formålet. Det vises til at forslagene<br />
dekker behovet som blir generert av ny utbygging, men siden<br />
bydel Frogner har underskudd på barnehageplasser, er det<br />
ønskelig med mer areal.<br />
OBY anbefaler at flest mulig barnehager får uteareal på terreng.<br />
De er kritiske til at deler av utearealene anlegges på tak, at<br />
barnehage anlegges nær ferjeterminalen og kaianlegg og at det<br />
ikke etableres barnehage i Hans Jægers Kvartal i alternativ fra<br />
grunneierne.<br />
Lokalisering av barnehager i nærheten av friområder,<br />
grøntområder og parker er gunstig, i tillegg til klart definert<br />
uteareal med mulighet for oversikt og kontroll.<br />
Behovet for omsorgsboliger/sykehjem øker. Vurdering av<br />
utvidelse av arealer til privat tjenesteyting, som kultur/ idretts- og<br />
treningssentre, for å dekke ulike typer omsorgsformål, ville være<br />
ønskelig.<br />
Tas til orientering.<br />
Bestemmelsenes § 4.20 har krav om<br />
etablering av kunst i offentlige rom<br />
lokalisert i områdets parker, sentrale<br />
byrom og havnepromenade i samsvar<br />
med Oslo kommunes strategi for<br />
kunst i det offentlige rom.<br />
- Kvalitetsprogrammet har som<br />
intensjon at det utarbeides en<br />
overordnet kunstplan.<br />
Tas til orientering. Område regulert til<br />
skole har arealmessig potensiale for å<br />
romme en biblioteksfilial, men ingen<br />
beslutning om dette foreligger.<br />
Planforslaget legger til rette for plass<br />
for 360-390 barnehageplasser,<br />
tilstrekkelig til å dekke behovet som<br />
genereres av utbyggingen (beregnet til<br />
ca 360 barn).<br />
Områdereguleringen sikrer størrelsen<br />
på utearealet , men detaljreguleringen<br />
må redegjøre for mer detaljert<br />
lokalisering og utforming av<br />
utearealet samt rette oppmerksomhet<br />
mot sikkerhet ifbm at barnehage<br />
lokaliseres i Hjortnesbuen. Barnehage<br />
i Hans Jægers kvartal inngår ikke i<br />
planforslaget, da det er få boliger i<br />
delområdet, og det skal bygges først,<br />
slik at behovet oppstår ikke da.<br />
Omsorgsboliger er ikke eget<br />
reguleringsformål, men inngår i<br />
boligformålet<br />
3.8 Renovasjonsetaten (REN)<br />
REN anbefaler at det tilrettelegges for avfallsug, nedgravde<br />
løsninger og mini gjenbruksstasjoner. Viktig med systemer som<br />
skiller nærings- og husholdningsavfall.<br />
Krav til plan for avfallssug og mini<br />
gjenbruksstasjon og fellessentral i A3<br />
er innarbeidet i<br />
reguleringsbestemmelsenes § 4.16.5<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 149
REN etterlyser omtale av sentral for avfallssug og mini<br />
gjenbruksstasjon i § 2 –arealformål og hensynssoner.<br />
Det foreslås at avfallssug tas inn i rekkefølgebestemmelsene § 13.2<br />
Tekniske anlegg og samfunnstjenester, samt at sentral for<br />
avfallssug og minigjenbruksstasjoner tas inn i pkt 13 i Vedtak om<br />
offentlig ettersyn, under pkt om samferdselsanlegg og teknisk<br />
infrastruktur.<br />
3.9 Ruter AS<br />
Ruter anbefaler at det planlegges videre for fjordtrikktrase inntil<br />
eventuelt andre alternativer foreligger.<br />
om renovasjon.<br />
Det pågående arbeidet med<br />
infrastrukturplan for Filipstad<br />
omhandler dette temaet.<br />
Ruters bemerkning tas til etterretning.<br />
Det pekes på pågående planlegging av Ring 1 og arbeidet for økt<br />
framkommelighet for kollektivtrafikk med fokus på buss. Det<br />
anbefales at pendellinjer gis økt framkommelighet og at lokale<br />
busslinjer som 21 og 54 kan forlenges. Det bes om tilretteleggelse<br />
for bussbetjening av området. Det antydes et behov for minimum 6<br />
reguleringsplasser for buss.<br />
Ruter støtter 2-skipsløsningen. Den begrenser ikke<br />
handlingsrommet for fjordtrikken. Det er viktig å sikre og<br />
opparbeide lokalfergebetjening av Filipstadområdet.<br />
Lokalfergebetjening av området er med i Ruters arbeid med<br />
båtstrategi.<br />
3.10 Småbåtutvalget<br />
Småbåtutvalget påpeker at planen generelt vil bidra til å redusere<br />
antall småbåtplasser i Oslo kommune, mens den politiske<br />
målsetningen er å øke antall plasser. Det pekes på tapte<br />
småbåtplasser øst for Kongen og i Frognerkilen. Det foreslås at<br />
småbåthavn på innsiden av badeanlegget på Filipstad tas med i<br />
planen.<br />
Cruisehavnen er i konflikt med småbåthavner, inn- og utseiling og<br />
utgjør en fare for ulykker.<br />
3.11 Undervisningsbygg (UBF)<br />
- UBF ønsker en 840-elevers skole på Filipstad. Skolekapasiteten<br />
i omkringliggende områder er presset og en ny skole på Filipstad<br />
kan bidra til å avhjelpe dette. Det bes om at avsatt bruksareal økes<br />
fra 6 500 m² til 9 000 m² BRA.<br />
UBF anser at plassering i Midtområdet er bedre enn plassering i<br />
Hjortnesbuen.<br />
- UBF er positiv til rekkefølgekravet som regulerer forholdet<br />
mellom bygging av boliger og skole.<br />
3.12 Utdanningsetaten (UDE)<br />
Planen muliggjør både ett- og toskips<br />
pir for cruise. Den foreslåtte løsningen<br />
for ettskips pir legger opp til at pollen<br />
ved Frognerstranda fylles igjen. Det<br />
medfører 30 færre permanente<br />
båtplasser, mens toskips piren vil føre<br />
til en reduksjon av 15 båtplasser<br />
innenfor planområdet.<br />
I ROS-analysen er det vurdert som lite<br />
sannsynlig at småbåter kolliderer med<br />
cruiseskip.<br />
840-elevers skole sikres i alternativ 1<br />
med 9000 m² BRA. Alternativ 2<br />
legger til rette for 560-elevers skole,<br />
med mulighet for 840 elever med<br />
mindre uteareal.<br />
Skole er lokalisert vest for<br />
Framnesallmenningen i begge<br />
alternativer, av hensyn til optimal<br />
arealbruk (boligpotensial) for hele<br />
området.<br />
Tatt til orientering.<br />
Side 150<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
UDE peker på at Bystyret har fattet vedtak om at nye grunnskoler<br />
1-10 trinn skal bygges for 840 elever, og ber om at ny skole på<br />
Filipstad dimensjoneres ihht dette.<br />
UDE har ikke innvendinger til at uteareal pr elev reduseres men<br />
anbefaler strenge kvalitetskrav til opparbeidelsen.<br />
Se kommentar til 3.11.<br />
Tatt til orientering.<br />
3.13 Vann- og avløpsetaten (VAV)<br />
Eldre VA anlegg forutsettes utskiftet og tilpasset ny bebyggelse.<br />
Teknisk kulvert er mulig, men svært kostbar løsning som kan<br />
erstattes med ordinære grøfteløsninger.<br />
VAVs bemerkninger er tatt til<br />
orientering.<br />
VAV ønsker å få oversendt fremdriften for utbyggingen.<br />
Det påpekes at løsninger for flomavrenning o.a infrastruktur i<br />
Nordområdet er nødvendig forutsetning både for kort og lang<br />
tunnel, samt for utbygging av Nordområdet.<br />
Overvann anbefales nyttet lokalt. Behov for rensedammer og/eller<br />
infiltrasjon må vurderes i detaljplanleggingen. Overvann til<br />
vannspeil/kunstige bekker, må ha tilfredsstillende vannkvalitet.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 151
Oslo kommune<br />
Byantikvaren<br />
Oslo kommune<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
INTERN POST<br />
Dato: 26.03.2012<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr): Saksbeh: Arkivkode:<br />
200906549 06/530 Olaf Steen, 23 46 02 73 512 Filipstad<br />
FILIPSTAD – UTTALELSE VED OFFENTLIG ETTERSYN AV FORSLAG TIL<br />
OMRÅDEREGULERING MED KONSEKEVENSUTREDNING<br />
Vi viser til oversendelse fra Plan- og bygningsetaten den 09.02.12 med anmodning om<br />
Byantikvarens uttalelse til planforslag til offentlig ettersyn med konsekvensutredning for<br />
Filipstad.<br />
Forslag til områderegulering<br />
Området er i dag regulert til havne-, jernbane- og trafikkformål. Hensikten med<br />
områdereguleringen er å legge til rette for ny infrastruktur, kollektivtransport og løsninger for å<br />
legge E-18 i tunnel.<br />
Eksisterende havneanlegg for utenlandstrafikk foreslås opprettholdt med redusert areal på land<br />
og med en ny avskjermende bebyggelse. Planen legger til rette for framtidig utbygging av en ny<br />
pir og snuhavn for ett eller to cruiseskip med tilhørende funksjoner.<br />
Forslaget viser prinsipielle løsninger for å legge E-18 i tunnel gjennom området sammen med<br />
forslag til nytt gatenett og trikketrasé. Kollektivnettet foreslås utvidet med mulighet for en<br />
framtidig tog- og/eller T-banestasjon på arealene nord for dagens E-18 slik at Filipstad kan bli<br />
et kollektivknutepunkt.<br />
Områdereguleringen legger til rette for en byutvikling med blandede formål som sikrer<br />
grunnlag for 3000 nye boliger sammen med skole og barnehager. Sammenlagt foreslås det<br />
inntil 430 000 m 2 BRA til bebyggelse og 100 dekar til friområder, torg og møteplasser. Øvrige<br />
formål vil være kontor, offentlig og privat tjenesteyting, forretning og bevertning. Planen åpner<br />
for etablering av akvarium eller annen kulturvirksomhet.<br />
Områdereguleringen legger vekt på tilknytning til den eksisterende byen, etablering av<br />
grønnstruktur og sikrer store fjordnære arealer til rekreasjon. En offentlig park ytterst på neset<br />
skal gi atkomst til fjorden. Havnepromenade skal etableres over området slik at det gis en<br />
sammenhengende turvei fra Frognerstranda til Tjuvholmen og Aker Brygge.<br />
Byantikvaren Postadresse:<br />
Postboks 2094 - Grünerløkka<br />
Besøksadresse:<br />
Maridalsveien 3<br />
Sentralbord: 02 180<br />
Publikumsservice: 23 46 02 95<br />
0505 Oslo 0178 Oslo Telefaks: 23 46 02 51<br />
E-post: postmottak@<br />
bya.oslo.kommune.no<br />
Side 152<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Plan- og bygningsetaten har utarbeidet et hovedalternativ sammen med tre varianter som viser<br />
muligheten for havneanlegg med plass til både ett eller to cruiseskip i kombinasjon med både<br />
lang og kort tunnelforlengelse.<br />
Parallelt med områdereguleringen legges det ut forslag til detaljregulering for to delområder –<br />
Hans Jægers kvartal og Filipstadveien 25, Hjortnesterminalen.<br />
Områdereguleringens alternativer<br />
L2 – PBEs hovedalternativet med lang tunnel og to cruiseskip<br />
Plan- og bygningsetatens hovedalternativ L2, baserer seg på lang tunnelforlengelse av E-<br />
18/operatunnelen og ferge-/cruiseterminal for to cruiseskip med snumulighet. L2 er alternativet<br />
som nærmest oppfyller Fjordbyplanens føringer for Filipstad. Plangrepet er basert på tre<br />
allmenninger som forbinder by og fjord, fjordpark ytterst på neset og fire byrom, samt høy<br />
andel av boliger som oppfyller utearealsnormene, skole i Midtområdet, samt et<br />
kollektivknutepunkt ved Framnes plass.<br />
Landskap<br />
Hjortnesterminalen med plass for to cruiseskip medfører en fylling i sjøen på totalt 38,4 dekar.<br />
Lang tunellforbindelse for E-18 gir nytt terrengnivå på Filipstad allé, høyeste fremtidige<br />
terrenghøyde tiltaket medfører er på kote 4,7, som tilsvarer en terrenghevning på 1,5 meter ved<br />
Munkedamskrysset. Høyden på tunnelkulverten avtar fra Munkedamskrysset mot<br />
Hjortneskrysset.<br />
Utnyttelse og høyder<br />
Når det gjelder utnyttelse og høyder, leggest det til rette for en utnyttelse i Hans Jægers kvartal<br />
på 110 600 m 2 , og bebyggelse med høyder som varierer fra seks til ti etasjer. Bygghøydene<br />
trappes ned mot sjøen, og gjennomsnittlig etasjehøyde er seks til sju etasjer.<br />
Midtområdet er gitt en utnyttelse på 159 000 m 2 og bebyggelsen har høyder som varierer fra to<br />
til ti etasjer, med et gjennomsnitt på fem til seks etasjer.<br />
Hjortnesterminalen har en utnyttelse på 64 500 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på sju til åtte<br />
etasjer og et punkthus på 12 etasjer.<br />
Nordområdet har en utnyttelse på 96 200 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på omlag fem<br />
etasjer med en utnyttelse på opp til ti etasjer ved Framnes plass.<br />
Sum BRA totalt for alternativet er 430 300 m 2 .<br />
L1 – alternativ med lang tunnel og ett cruiseskip<br />
L1 er et alternativ som kombinerer lang tunnelforbindelse med cruiseterminal for ett cruiseskip.<br />
Landskap<br />
Terrengmessig er L1 tilsvarende som L2 da de har samme løsning for E-18 i tunnel. L1 har<br />
mindre utfylling i sjøen da det kun er plass for ett cruiseskip, utfyllingen utgjør 25,4 daa.<br />
Utnyttelse og høyder<br />
Alternativet er omtrent likt L2 når det gjelder utnyttelsesgrad og høyder på bebyggelse i Nordog<br />
Midtområde, samt Hans Jægers kvartal. Framnesallmenningen er i variant L1 og K1 plassert<br />
ca 50-70 meter lengre øst enn i alternativet L2 og K2.<br />
Når det gjelder utnyttelse og høyder, leggest det til rette for en utnyttelse i Hans Jægers kvartal<br />
på 110 600 m 2 , som tilsvarer det samme som for L2.<br />
Midtområdet har en utnyttelse på 129 200 m 2 , som er noe lavere enn i L2 men høydene er de<br />
samme, fra to til ti etasjer, med et gjennomsnitt på fem til seks etasjer.<br />
Hjortnesterminalen har en utnyttelse på 69 900 m 2 som er noe høyere enn i L2, men<br />
bygghøydene er tilsvarende som for L2.<br />
Nordområdet har en utnyttelse på 83 600 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på omlag fem<br />
etasjer. Utnyttelsen er noe lavere enn i L2.<br />
Sum BRA totalt for alternativet er 393 300 m 2 .<br />
K2 – alternativ med kort tunnel og to cruiseskip<br />
Landskap<br />
Alternativet medfører en terrenghevning på ca 2 meter midt på strekningen.<br />
Utnyttelse og høyder<br />
Når det gjelder utnyttelse og høyder, leggest det til rette for en utnyttelse i Hans Jægers kvartal<br />
på 110 600 m 2 , som i L2 og L1.<br />
Midtområdet er gitt en utnyttelse på 158 800 m 2 , tilsvarende alternativ L2.<br />
Hjortnesterminalen har en utnyttelse på 62 000 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på sju til åtte<br />
etasjer og et punkthus på 12 etasjer, tilsvarende L2.<br />
Nordområdet har en utnyttelse på 86 000 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på omlag fem<br />
etasjer. Utnyttelsen er noe lavere enn i L2.<br />
Sum BRA totalt for alternativet er 417 400 m 2 .<br />
K1 – Oslo havns alternativ med kort tunnel og ett cruiseskip<br />
Landskap<br />
Alternativet med kort tunnel er lagt til grunn for K1 og gir høyeste punkt på Filipstad på kote<br />
6,8, ca 3,5 meter over dagens terrengnivå midt på strekningen. Høyden avtar sakte over<br />
Filipstad og fører til at det kreves terrengtilpasninger i bebyggelse og offentlige rom.<br />
Utnyttelse og høyder<br />
I Hans Jægers kvartal legges det opp til en langt større utnyttelse enn i de øvrige alternativene.<br />
Utnyttelsen er 25 000m 2 høyere enn i PBEs hovedalternativ og de andre variantene.<br />
Alternativer innebærer byggehøyder som er to etasjer høyere enn i de øvrige alternativene og<br />
opptil 12 etasjer i det nordøstlige hjørnet. Dette gir et gjennomsnitt på sju til åtte etasjer.<br />
Midtområdet har en utnyttelse på 129 800 m 2 , som er noe lavere enn i L2, men høydene er de<br />
samme, fra to til ti etasjer, med et gjennomsnitt på fem til seks etasjer.<br />
3<br />
2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 153
Hjortnesterminalen har en utnyttelse på 85 000 m 2 som er en høyere utnyttelse enn i de øvrige<br />
alternativene med en gjennomsnittlig etasjehøyde på seks etasjer og et punkthus på 33 etasjer.<br />
Nordområdet har en utnyttelse på 88 700 m 2 og gjennomsnittlig etasjehøyde på omlag fem<br />
etasjer. Utnyttelsen er noe lavere enn i L2.<br />
Sum BRA totalt for alternativet er 418 500 m 2 , jf. PBEs tabell 3.3.1 og 3.3.2<br />
Byantikvarens vurdering av forholdet til nyere tids kulturminner<br />
I tidligere uttalelser har Byantikvaren spesielt påpekt følgende i forhold vedrørende<br />
planområdet og forholdet til nyere tids kulturminner:<br />
Filipstad er den vestre delen av Oslo havn. Havneanlegget er relativt nytt. Utfyllingsarbeider<br />
og kaibygging begynte i perioden 1909 – 1927. Filipstadutstikkeren, kaianlegget i forlengelsen<br />
av Filipstadkaia ble bygget ut i perioden 1945-57 og inneholder i dag terminal for<br />
internasjonal fergetrafikk og containerhavn.<br />
Planområdet ligger mellom fjorden og etablerte bystrukturer. Dette gjør at alle tiltak i<br />
planområdet vil få konsekvenser for den visuelle opplevelsen av byen innenfor, og for den<br />
eksisterende byens kontakt med fjorden og det overordnede landskapsrommet. Det er derfor<br />
viktig at den nye bydelen utvikles med hensyn til sentrale strukturer og viktige siktlinjer som<br />
sikrer opplevelsen av det store landskapsrommet, og kontakt mellom de ulike bydelene.<br />
Bydelene innenfor havneområdene som skal utvikles er spesielt sårbare for høy bebyggelse.<br />
Høy bebyggelse langs sjøfronten vil utviske byens overordnede landskapstrekk og medføre<br />
konflikt med symbolsterke landemerker som Akershus festning, Oslo Rådhus, Uranienborg<br />
kirke, samt Polarmuseet og Oscarshall på Bygdøyhalvøya. Samtidig vil slik bebyggelse<br />
forringe den visuelle kontakten mellom den etablerte ”byveven” og fjordbassenget.<br />
Byantikvaren vil fraråde ytterligere utfyllinger i indre havnebasseng. Dette vil medføre at byen<br />
innenfor fjernes enda mer fra kontakten med fjorden. Eventuelle utfyllinger må etter vårt syn<br />
basere seg på et vannregnskap hvor minimum tilsvarende arealer åpnes opp andre steder i<br />
planområdet.<br />
Konsekvensutredningen<br />
Byantikvaren mener at konsekvensutredningen er tilfredsstillende når det gjelder forholdet til<br />
kulturminner, med unntak av ett forhold:<br />
Etter Byantikvarens vurdering er forholdet mellom cruiseskipsanløpet og Bygdøy ikke<br />
tilstrekkelig belyst i alternativene og det foreligger heller ikke modeller som illustrerer<br />
dette nærmere. Dette er etter vår vurdering en alvorlig mangel ved<br />
konsekvensutredningen som foreligger.<br />
Cruiseterminal<br />
Som vi har uttalt tidligere er det etter Byantikvarens vurdering positivt at cruiseskipsanløpet<br />
foreslås fjernet fra Vippetangen. Imidlertid ser vi at et anløp med plass til to cruiseskip kommer<br />
svært tett på Bygdøy som utgjør et kulturmiljø med høy bevaringsverdi. Oscarshall og<br />
Framhuset er to svært viktige og karakteristiske bygninger i dette kulturmiljøet. Dessuten har<br />
miljøet verdifull småskalabebyggelse. Anløpet kommer dessuten tett på viktige anlegg som<br />
4<br />
Kongen og Dronningen, og liggende cruiseskip vil sperre for utsyn fra Tinker’n/Framnes mot<br />
Bygdøy. De største cruise-skipene er hele 16 etasjer høye. Videre vil anløpet sperre for<br />
åpenheten inn til Frognerkilen. Mot denne bakgrunn fraråder Byantikvaren sterkt terminal med<br />
plass til to cruiseskip slik det er foreslått utformet i PBEs hovedalternativ L2. Også løsningen<br />
med ett cruiseskip og ferge vil gi betydelig virkning på fjordlandskapet og tilgrensende<br />
bygningsmiljøer, og vi anmoder om at alternativ utforming utredes slik at avstanden til<br />
Bygdøyneset økes og i mindre grad sperrer for åpenheten inn til Frognerkilen.<br />
Byantikvaren anser at terminalalternativenes nærhet til Bygdøy er i strid med nasjonale<br />
kulturminneinteresser og vil bli forelagt Riksantikvaren for vurdering av innsigelse til<br />
planforslaget.<br />
Vannregnskap<br />
Generelt fraråder Byantikvaren ytterligere utfyllinger i indre havnebasseng, fordi dette<br />
medfører at byen innenfor gradvis mister kontakten med fjorden. Som vi har påpekt tidigere må<br />
eventuelle utfyllinger etter vårt syn basere seg på et vannregnskap hvor minimum tilsvarende<br />
arealer åpnes opp andre steder i planområdet. Alternativene forutsetter gjenfylling av sjø på<br />
38,4 eller 25,5 dekar. I alternativene L2 og K2 er riktig nok et vannspeil mot Frognerstranda og<br />
Kongen hold åpent, men området er gjenfylt i de to øvrige forslagene. Byantikvaren anbefaler<br />
opprettholdelse av dette vannspeilet. Gjenfyllingen skjer i hovedsak i området for<br />
cruiseterminalen og bidrar til at cruiseskipene blir liggende langt ute i fjorden ved åpningen til<br />
Frognerkilen. Et alternativ uten netto utfylling vil kunne bli mer skånsomt for fjordlandskapet<br />
enn forslaget fra PBE. Det er ikke redegjort for vannregnskapet eller hvordan det er tenkt<br />
kompensert for foreslåtte gjenfyllinger.<br />
I tråd med våre tidligere uttalelser fraråder Byantikvaren gjenfylling av sjø, og vi anmoder om<br />
at det gjøres et vannregnskap som viser hvordan det skal kompenseres for dette. Eventuelt kan<br />
den såkalte ”Vorta” fjernes. Den har ingen kulturhistorisk eller landskapsverdi og er alene et<br />
resultat av en uheldig utfylling på 1990-tallet. Byantikvaren forutsetter at sjøbadanleggene ved<br />
”Vorta” ikke vil medføre ytterligere utfyllinger av sjøfronten.<br />
Lang/kort tunnel<br />
Byantikvaren anbefaler alternativ med lang tunnel fordi det medfører at området åpnes<br />
ytterligere mot byen. Vi ser også at alternativet vil medføre mindre terrenghevning enn<br />
alternativet med kort tunnel i Oslo Havns forslag. Vi stiller oss imidlertid undrende til at<br />
terrenghevningen i forbindelse med de to variantene av kort tunnel varierer med ca 1,5 meter.<br />
For K2 heves terrenget to meter midt på strekningen, mens i K1 heves terrenget ca 3,5 meter.<br />
Forbindelser mellom ny bebyggelse og byen innenfor<br />
Byantikvaren har tidligere påpekt viktigheten av at utviklingen av den nye bydelen på Filipstad<br />
ivaretar sentrale strukturer og viktige forbindelseslinjer til byen innenfor. Etter Byantikvarens<br />
vurdering sikrer begge forslagene de to viktige forbindelsene fra Tinker’n/Framnes til fjorden<br />
og fra Generaldirektørboligen til fjorden. Disse ivaretas ved større allmenninger. Videre er det<br />
et viktig plangrep at Huitfeldts gate forlenges fra Slottsparken til fjorden.<br />
PBEs forslag legger vekt på stor åpenhet mellom Tinker’n/Framnes og den videre forbindelsen<br />
ned til fjorden og over til Bygdøy. Etter Byantikvarens vurdering er åpenheten med plass og<br />
grøntdrag mot Tinker’n spesielt godt ivaretatt i L 2, men i mindre grad ivaretatt i de øvrige<br />
alternativene.<br />
5<br />
Side 154<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Øvrige forbindelseslinjer går fra Bryggetorget på Aker Brygge og vestover til fjorden og<br />
Bygdøy, og tverrforbindelsen fra Munkedamsveien nord for planområdet og til fjorden. Når det<br />
gjelder tverrforbindelsen mellom Munkedamsveien og fjorden, fraråder vi den foreslåtte<br />
innsnevringen av gateløpet mot sjøfronten. Innsnevringen av gateløpet foreligger i alle<br />
alternativene og er etter vår vurdering i strid med intensjonen om åpen forbindelse mellom<br />
byen innenfor, tilstøtende deler av byen og fjorden. Ved å følge normene for gatebredde og<br />
snevre inn i enden av kvartalet fordi det er en gangforbindelse, gis det avkall på en vesentlig<br />
kvalitet.<br />
Høyder og utnyttelse<br />
Når det gjelder bygghøyder, har Byantikvaren tidligere understreket at den historiske byen<br />
innenfor Filipstad, er sårbar for høy bebyggelse. Denne typen bebyggelse langs sjøfronten vil<br />
utviske byens overordnede landskapstrekk og vil kunne medføre konflikt med viktige<br />
landemerker som tidligere nevnte Oscarshall og Frammuseet på Bygdøyhalvøya.<br />
Etter Byantikvarens vurdering er det positivt at planen legger opp til åpenhet mellom fjorden og<br />
den nye bebyggelsen gjennom parkområder, plasser og grøntdrag. Vi vil imidlertid understreke<br />
at planen legger opp til høy utnyttelse og betydelige bygghøyder. Dette fremgår både av<br />
områdereguleringen og i detaljreguleringene som er fremlagt.<br />
Paradoksalt nok er det ca 35 000 m 2 mindre bolig i alternativet med to cruiseskip enn i<br />
alternativet med ett cruiseskip. Det viser at PBEs forslag oppnår akseptable høyder i<br />
midtområdet gjennom betydelig utfylling i terminalområdet. Det underbygger etter<br />
Byantikvarens syn at utnyttelsen som er lagt til grunn i Fjordbyplanen går ut over områdets<br />
tålegrense, gitt utstrekningen på havnearealet som har begrensede utbyggingsmuligheter.<br />
Når det gjelder byggehøyder konstaterer vi at de, med unntak av de foreslåtte høydene i<br />
alternativ K1, er i samsvar med Fjorbyplanene som setter maksimal byggehøyde til mellom åtte<br />
og ti etasjer, med unntak for et mulig signalbygg på maksimalt 42 meter (ca 12 etasjer) i vestre<br />
del av planområdet. Vi er spesielt kritiske til de foreslåtte bygghøydene mot den<br />
bevaringsregulerte Generaldirektørboligen, 10 etasjer i PBEs alternativ og 12 etasjer i Oslo<br />
Havns alternativ. Etter vår vurdering vil de foreslåte høydene og volumene overskride områdets<br />
tålegrenser og gi en negativ innvirkning på opplevelsen av Generaldirektørboligen som er<br />
regulert til spesialområde med formål bevaring og etter vår vurdering har vesentlig regional<br />
kulturminneinteresse. I tillegg vil de foreslåtte høydene gi innvirkning på møtet med den<br />
historiske byen. Byantikvaren gjør oppmerksom på at den tilstøtende eldre bebyggelsen er<br />
oppført i Riksantikvarens NB-register over nasjonale kulturminneinteresser i by. Vi fraråder<br />
sterkt de foreslåtte bygghøydene i denne delen av planområdet fordi de overskrider områdets<br />
tålegrense.<br />
Byantikvaren fraråder sterkt de byggehøydene som foreligger i alternativ K1, og vi er svært<br />
kritisk til det foreslåtte høyhuset på 33 etasjer. Høyhuset vil etter vår vurdering få stor<br />
innvirkning på opplevelsen av Bygdøy, fjordlandskapet og byen innenfor. I tillegg vil hotellet<br />
bryte byens silhuett på en svært uheldig måte. Etter vår vurdering er derfor forslaget til høyhus<br />
i strid med nasjonale kulturminneinteresse og vil bli forelagt Riksantikvaren for vurdering av<br />
innsigelse til planforslaget.<br />
Bevaring av maritimt miljø<br />
Byantikvaren ser det som positivt at granittkaier langs Filipstadkai, samt Joh. Johannsons<br />
kaffebrenneri foreslås bevart. Granittkaiene foreslås regulert til hensynssone for bevaring av<br />
kulturmiljø med bestemmelser i § 10 som sikrer bevaring av kaifronten, med kranbaner,<br />
pullerter og jernbanespor. I tillegg åpner bestemmelsen for tilbakeføring av én av de eldre<br />
kranene som opprinnelig var del av miljøet. Kranene står nå på Sjursøya. Imidlertid kan vi ikke<br />
se at det er samsvar med den foreslåtte bevaringen og forslaget om å slå seg gjennom<br />
kaifronten for å etablere poll på innsiden. Vi fraråder derfor forslaget til pollanlegg, fordi det<br />
vil bryte opp havnefronten og helheten i det historiske havnemiljøet.<br />
Etter vår vurdering er det viktig at havnefronten kan beholde en maritim bruk samtidig som den<br />
har en funksjon som allmenning. Byantikvaren støtter Oslo Havns forslag om regulering av<br />
kaiarealene til havneområde. Etter vår vurdering vil dette ivareta og styrke områdets maritime<br />
karakter.<br />
Videre vil vi anbefale at begge ”ship-to-shore grantry-kranene” flyttes tilbake til Filipstad og at<br />
dette sikres i reguleringen, fordi dette i enda større grad vil kunne styrke opplevelsen av<br />
området som et opprinnelig havnemiljø. Vi viser også til at dette historiske havnemiljøet vil<br />
kunne spille sammen med den nærliggende tørrdokken ved Aker Brygge.<br />
Når det gjelder bevaring av Joh. Johannsons kaffebrenneri, foreslår vi at denne også reguleres<br />
til hensynssone for bevaring av kulturmiljø med tydelige bestemmelser som sikrer bygningen.<br />
Byantikvaren deler Plan- og bygningsetatens oppfatning av at kaffebrenneriet er en viktig del<br />
av Filipstads historie og identitet, samt et landemerke på Filipstad.<br />
Byantikvaren har ingen merknad til at Mohngården rives. Etter vår vurdering er dette et<br />
nødvendig grep for å videreføre Huitfeldts gate helt frem til fjorden.<br />
Arkeologiske forhold<br />
Etter anbefaling fra Byantikvaren har Riksantikvaren gitt utsatt undersøkelsesplikt etter<br />
kulturminnelovens § 9 for de utfylte områdene (delområde B) innenfor planområdet med<br />
forutsetning om at følgende ordlyd innarbeides i bestemmelsene for områdeplanen for<br />
Filipstad:<br />
§ x For de utfylte områdene (delområde «B») er ikke undersøkelsesplikten etter<br />
kulturminneloven § 9 oppfylt og dispensasjon er ikke gitt i henhold til kulturminneloven § 8<br />
fjerde ledd. Undersøkelsesplikten skal oppfylles i forbindelse med anleggsperioden, og<br />
kostnadene skal dekkes av tiltakshaver, jf. kulturminneloven § 10. Inngrep i funn i henhold til<br />
kulturminneloven §§ 3og 14 annet ledd krever vedtak om dispensasjon med vilkår i henhold til<br />
kulturminneloven § 8 første ledd for automatisk fredete kulturminner og kulturminneloven § 14<br />
annet ledd for skipsfunn.<br />
§ y I god tid før anleggsperiodens oppstart skal det foretas innledende undersøkelser, jf.<br />
kulturminneloven § 9, for avklaring av eventuelle kulturlags dybder, funnmektighet og<br />
alderssammensetning. Som en del av søknad om rammetillatelse skal det utarbeides en plan for<br />
arkeologisk overvåkning av gravearbeider, med en beredskapsdel om ivaretakelse av funn.<br />
Beredskapsdelen skal fastsette hvordan kulturminner som avdekkes skal håndteres fra<br />
påvisning til avsluttet konservering. Planen skal også peke ut områder der det skal tas prøver<br />
for å avklare om byggemetoden kan ødelegge andre automatisk fredete kulturminner eller<br />
skipsfunn i influensområdet. Med inngrep regnes også pæling. Det kan stilles krav om<br />
undersøkelse i tørr byggegrop. Nærmere retningslinjer for utarbeidelse av planen og endelig<br />
godkjenning av denne skal gis av rette kulturminnemyndighet.<br />
7<br />
6<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 155
Riksantikvarens ordlyd er ikke innarbeidet i forslaget til reguleringsbestemmelser for Filipstad.<br />
Forholdet til automatisk fredete kulturminner omtales som følger i reguleringsbestemmelsene §<br />
4.17:<br />
Som en del av detaljregulering skal det foretas arkeologiske undersøkelser, jf.<br />
kulturminnelovens § 9, der det skal gjennomføres søknadspliktige tiltak.<br />
Byantikvaren vil på dette grunnlaget oversende forslaget til områderegulering for Filipstad til<br />
Riksantikvaren for vurdering av innsigelse.<br />
Riksantikvaren har videre ikke gitt utsatt undersøkelsesplikt for sjøareal innenfor planområdet.<br />
Forslaget til områderegulering er derfor oversendt Norsk maritimt museum som er rette instans<br />
til å uttale seg om kulturminner under vann. Museet har meldt behov for forlenget høringsfrist<br />
frem til 24.04.12 slik at det kan gjennomføres arkeologisk registrering, men Byantikvaren<br />
avventer en skriftlig uttalelse som er lovet ettersendt den 27.03.12. Museet gjennomførte en<br />
registrering i sammenheng med planarbeidet i 2006, og Byantikvaren forstår derfor kravet som<br />
nå er meldt som en begrenset tilleggsregistrering for de vestre delområdene der planområdet<br />
siden er noe utvidet. Museets registrering fra 2006 synes samtidig å dekke noe mer enn det<br />
planområdet som den gang ble meldt og avviket mellom gjeldende planforslag og undersøkt<br />
sjøareal synes lite. Byantikvaren ber Riksantikvaren ta stilling til hvorvidt krav til<br />
marinarkeologisk registrering jf. kml § 9 er tilstrekkelig avklart ved høringsfrist.<br />
Konklusjon<br />
Byantikvaren kan anbefale hovedtrekkene i disponeringen av kvartalene slik de er<br />
foreslått i PBEs alternativ L2, imidlertid må disponeringen av terminalområdet endres<br />
vesentlig. Byantikvaren anbefaler alternativ med lang tunnel fordi det vil medføre at<br />
området vil bli ytterligere åpnet mot byen. Vi ser også at alternativet vil medføre mindre<br />
terrenghevning enn alternativet med kort tunnel i Oslo havns forslag.<br />
For å ivareta kulturminneinteressene på en god måte må alternativ L 2 også justeres.<br />
Dersom ikke dette ivaretas i det videre planarbeidet vil Byantikvaren fremme eget<br />
planalternativ.<br />
Byantikvaren har følgende merknader til L2:<br />
Gjenfyllingen ved cruiseterminalen bidrar til at kaianlegget blir liggende langt ute<br />
i fjorden ved åpningen til Frognerkilen. Alternativet med to cruiseskip må utgå og<br />
ett nytt alternativ med to cruiseskip og redusert utfylling må utredes.<br />
Byantikvaren er kritiske til de foreslåtte bygghøydene mot den bevaringsregulerte<br />
Generaldirektørboligen. Det gjelder både den tilliggende bebyggelsen i<br />
midtområdet og bebyggelsen på opp til 10 etasjer mot rundkjøringen i Hans<br />
Jægers kvartal. Etter vår vurdering vil de foreslåte høydene og volumene<br />
overskride områdets tålegrenser og gi en negativ innvirkning på opplevelsen av<br />
Generaldirektørboligen som er regulert til spesialområde med formål bevaring og<br />
etter vår vurdering har vesentlig regional kulturminneinteresse. I tillegg vil de<br />
foreslåtte høydene gi et brutalt møte med den historiske byen. Byantikvaren gjør<br />
oppmerksom på at den tilstøtende eldre bebyggelsen er oppført i Riksantikvarens<br />
NB-register over nasjonale kulturminneinteresser i by. Vi fraråder sterkt de<br />
foreslåtte bygghøydene i denne delen av planområdet fordi de overskrider<br />
områdets tålegrense.<br />
8<br />
Byantikvaren fraråder forslaget til pollanlegg, fordi det vil bryte opp havnefronten<br />
og helheten i det historiske havnemiljøet. Etter vår vurdering er det viktig at<br />
havnefronten kan ha funksjon som allmenning. Byantikvaren støtter Oslo Havns<br />
forslag om regulering av kaiarealene til havneområde. Etter vår vurdering vil<br />
dette ivareta og styrke områdets maritime karakter.<br />
Byantikvaren ber om at Joh. Johanssons høyblokk reguleres til hensynssone med<br />
bevarende bestemmelser i tråd med vurderingen i planforslaget.<br />
Hensynet til automatisk fredete kulturminner må ivaretas på en juridisk korrekt<br />
måte jf punktet nedenfor.<br />
De ulike planalternativene inneholder elementer som er i så sterk konflikt med nasjonale<br />
kulturminneinteresser at Byantikvaren vil be Riksantikvaren vurdere å fremme<br />
innsigelse:<br />
Byantikvaren fraråder sterkt terminal med plass til to cruiseskip slik det er<br />
foreslått utformet i PBEs hovedalternativ L2, da det i stor grad vil sperre for<br />
åpenheten inn til Frognerkilen og kulturmiljøet rundt. Dette forholdet gjelder også<br />
alternativet med ett cruiseskip selv om virkningen her er betydelig mindre. Etter<br />
Byantikvarens vurdering er forholdet mellom cruiseskipsanløpet og Bygdøy i<br />
utilstrekkelig grad belyst i forslaget. Byantikvaren anser likevel at nærheten til<br />
Bygdøy er i strid med nasjonale kulturminneinteresser. I tråd med våre tidligere<br />
uttalelser fraråder Byantikvaren også gjenfylling av sjø uten at det utarbeides et<br />
vannregnskap som viser hvordan man kompenserer for utfyllingene. Disse<br />
forholdene vil bli forelagt Riksantikvaren for vurdering av innsigelse.<br />
Byantikvaren fraråder sterkt de generelle bygghøydene som foreligger i Oslo<br />
Havns alternativ K1, og vi er svært kritiske til det foreslåtte høyhuset på 33<br />
etasjer. Et slikt høyhus vil etter vår vurdering få stor innvirkning på opplevelsen<br />
av Bygdøy, fjordlandskapet og byen innenfor. I tillegg vil hotellet bryte byens<br />
silhuett på en svært uheldig måte. Etter vår vurdering er derfor forslaget til<br />
høyhus, samt bygghøyder mot Generaldirektørboligen i strid med nasjonale og<br />
vesentlige regionale kulturminneinteresser og vil bli forelagt Riksantikvaren for<br />
vurdering av innsigelse.<br />
Vedrørende de arkeologiske forholdene, er Riksantikvarens ordlyd ikke<br />
innarbeidet i forslaget til reguleringsbestemmelser. Byantikvaren må på dette<br />
grunnlaget oversende forslaget til områderegulering for Filipstad til<br />
Riksantikvaren for vurdering av innsigelse for dette forholdet.<br />
Riksantikvaren har videre ikke gitt utsatt undersøkelsesplikt for sjøarealet<br />
innenfor planområdet. Forslaget til områderegulering er derfor oversendt Norsk<br />
maritimt museum som er rette instans til å uttale seg om kulturminner under<br />
vann. Norsk maritimt museum ber om forlenget høringsfrist frem til 24.04.12 slik<br />
at det kan gjennomføres arkeologisk registrering. Deres brev er lovet ettersendt<br />
27.03.12. Dersom det gjøres funn under registreringen, kan det være behov for<br />
ytterligere forlenget høringsfrist. Byantikvaren anmoder Riksantikvaren om å<br />
vurdere grunnlaget for denne tilleggsregistreringen og om nødvendig ivareta<br />
behovene for fristforlengelser.<br />
9<br />
Side 156<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Med hilsen<br />
Janne Wilberg<br />
byantikvar<br />
Kopi:<br />
Riksantikvaren, Postboks 8196 Dep., 0034 Oslo<br />
Oslo kommune, Byråd for byutvikling, INTERN POST<br />
Oslo kommune, Oslo Havn, INTERN POST<br />
10<br />
Morten Stige<br />
avdelignsleder<br />
Oslo kommune<br />
Bymiljøetaten<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Dato: 16.04.2012<br />
Deres ref.: 200906549-<br />
147<br />
Vår ref.: 11/01534-12 Saksbeh.: Karl Arne Hollingsholm<br />
Org. enhet: Utredning<br />
Tlf: 23493053<br />
Arkivkode: 512<br />
SVAR PÅ KUNNGJØRING OM OFFENTLIG ETTERSYN - FORSLAG TIL<br />
OMRÅDEREGULERING MED KONSEKVENSUTREDNING - FILIPSTAD<br />
Bymiljøetaten (BYM) viser til deres brev datert den 09.02.2012. Områdereguleringen av Filipstad har stor<br />
betydning for utviklingen av <strong>Fjordbyen</strong>, og er viktig for byutviklingen i Oslo generelt. Bymiljøetaten (BYM) er<br />
en stor etat som har ansvar utbygging og forvaltning av gater og byrom, friområder og idrettsanlegg og er derfor<br />
en sentral aktør i planleggingsarbeidet. BYM er spesielt opptatt av at nye utbyggingsområder skal ha en høy<br />
miljøprofil, og uttalelsen vil ha et spesielt stort fokus på å sikre gode miljøløsninger. Høringsuttalelsen inneholder<br />
en generell del med overordnede kommentarer og en mer spesifikk del med kommentarer knyttet til de ulike<br />
fagfeltene til BYM.<br />
Generelt:<br />
Oslo har en politisk målsetting om at direkte klimagassutslipp skal reduseres med 50 % i forhold til 1990-<br />
nivå innen 2030 (Jf. I bystyrevedtak av 2005). Statistikk fra 2005 og frem til i dag viser at vi går i feil<br />
retning. Utvikling av nye byområder må derfor ha meget stort fokus på hvordan klimagassutslipp kan<br />
minimaliseres. Høringsdokumentene foreslår overordnede føringer knyttet til fotgjengere, syklister,<br />
parkering (strengeste norm) og kollektivtrafikk. Størst mulig del av <strong>Fjordbyen</strong> skal være bilfri og med<br />
byggetekniske løsninger som Smart Grid m.m. Elementer som bør vektlegges er bl.a:<br />
o Fjordbytrikken må realiseres og ikke erstattes av bussforbindelser<br />
o Aktivitetsmuligheter for alle aldre må være tilgjengelig for å redusere behovet for reise ut av<br />
området med bil.<br />
o Barnehage- og skoleveier må utformes slik at de gir barn og foreldre trygghet med tanke på å<br />
redusere behovet for bilbruk<br />
o Gatetun etableres ikke med parkeringsmuligheter – all parkering etableres i parkeringshus<br />
perifert av boområdene<br />
o Grønn eller utslippsfri mobilitet må være det bærende prinsipp for hvordan man kommer seg<br />
rundt i området, både for beboere og for de 7750-9900 arbeidsplasser som er stipulert til å bli<br />
etablert.<br />
Ny Folkehelselov skal medvirke til en samfunnsutvikling som styrker folkehelsen og utjevner sosiale<br />
forskjeller. Mye av grunnlaget for god helse i oppveksten og gjennom livsløpet legges i tidlige barne- og<br />
ungdomsår. Folkehelsearbeid handler om å skape gode oppvekstsvilkår for barn og unge, forebygge<br />
sykdom og skader, og utvikle et samfunn som legger til rette for sunne levevaner, beskytter mot<br />
helsetrusler og som fremmer fellesskap, trygghet, inkludering og deltakelse. Folkehelseutfordringer skal<br />
inngå som grunnlag for kommunal planstrategi. Blant de mange levekårsfaktorene som påvirker helse og<br />
fordeling av helse, spiller bolig og bomiljø en viktig rolle. Nabolagskvalitet blir koblet til trivsel og<br />
Bymiljøetaten Besøksadresse: Telefon: 02 180 Bankgiro: 1315.01.03376<br />
Hollendergata 5 Telefaks: 23 49 30 09 Org.nr: NO 996 922 766<br />
Postadresse:<br />
Postboks 9336 Grønland E-post: postmottak@bym.oslo.kommune.no<br />
0135 OSLO Internett: www.bym.oslo.kommune.no<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 157
trygghet, og studier viser at levekårsforbedringer i et boligområde styrker den psykiske helsen til de som<br />
bor der. Den blå-grønne struktur som ligger i planforslag må ikke inngå som arealreserver til offentlige<br />
bygg. Det er derfor viktig at;<br />
o Bomiljø må skjermes for støy og lokal luftforurensning<br />
o Utforming av byrommene/korridorer må gjøres slik at det blir attraktivt og lettvint å bevege seg<br />
der til sykkel eller til fots<br />
o Mennesker prioriteres fremfor biler<br />
Trygghet for befolkningen som bor og ferdes på Filipstad må ivaretas.<br />
o Ved utforming av Filipstad må det etableres trygge korridorer for barn til å ferdes rundt på<br />
området. Barrierer må unngås ved at disse enten senkes eller at det etableres grønne<br />
«broforbindelser».<br />
o Barn settes i høysete – barnevennlig oppvekstmiljø<br />
Klimadata må være av nyere dato. CIENS-rapport 1-2007 om «Tilpasninger til klimaendringer i<br />
Osloregionen» og de prognoser som ble lagt til grunn den gang, har endret seg. Arealplanlegging er ofte<br />
basert på historiske data. Her vises til at bl.a. data for Filipstad knyttet til vindforhold er tall fra 2005. Det<br />
er behov for å innhente mer informasjon fra Meteorologisk institutt om forventet nedbør, vind og<br />
temperaturer for de kommende år slik at det er mulig å inkludere «forventet vær» i planleggingen. Dette<br />
inkluderer styrtregn, med erfaring fra København og byer i Norge med vann på “ville veier”.<br />
Retningslinjer om behandling av luft i arealplanlegging er under utarbeidelse av Klima- og<br />
forurensningsdirektoratet. Den vil sannsynligvis være vedtatt innen planene i Fillipstadområdet skal<br />
begynne å realiseres. Disse retningslinjene bør nevnes i plansaken.<br />
Transportøkonomisk institutt har nylig undersøkt NO2 utslipp fra kjøretøyparken i norske storbyer<br />
(rapport 1168/2011). Rapporten viser at utslipp av NOx i virkelig trafikk vil under gitte forhold være<br />
betydelig høyere enn det tallet som framkommer i typegodkjenningsregistret. Videre utgjør den skadelige<br />
NO2-komponenten en høyere andel enn en tidligere har vært klar over. Det er utslippsfaktorene for<br />
dieselkjøretøy som er underestimert. Disse resultatene vil kunne ha betydning for de beregnede<br />
konsentrasjonene og utbredelsen av luftforurensning for de alternativene som er beregnet i<br />
konsekvensutredningsrapporten “ Vurdering av luftkvalitetskonsekvenser” 2011 (CIVITAS).<br />
Framskrivninger basert på de nye tallene viser en beskjeden forbedring i NO2-utslippene frem mot 2025 i<br />
forhold til dagens situasjon. Rapporten konkluderer med at det er sannsynlig at grenseverdiene for NO2<br />
blir overskredet også i 2025.<br />
Samferdsel:<br />
BYM har ansvar for å forvalte de kommunale offentlige arealene beskrevet i Områdereguleringsplan for<br />
Filipstad. Dette medfører at BYM skal godkjenne alle byggeplaner, inklusiv belysningsplaner, for de<br />
kommunale offentlige arealene. Planene skal ha en kvalitet som er i tråd med Oslo kummenes normer og<br />
regler, og løsningene som velges for by- og gaterommene må sikre at tiltenkt funksjon og kvalitet kan<br />
opprettholdes over tid. På det plannivået vi nå befinner oss er det for detaljert å legge føringer i<br />
reguleringsbestemmelsene som bl.a. beskriver hvor stort innslag av naturstein og hvor grønt by- og<br />
gaterommene skal være. Kvalitetsprogrammet (KVP) for Filipstad beskriver forslag til kvalitetsstandard<br />
og foreslår kvalitetsnivå på de ulike byrommene i Filipstadplanen. KVP skal kun være retningsgivende og<br />
kommer til anvendelse ved utarbeidelse og behandling av byggeplaner. Å beskrive deler av disse<br />
retningsgivende kvalitetene i reguleringsbestemmelsene og dermed gjøre dem juridisk bindende mener vi<br />
er galt i en områdereguleringsplan. Detaljene må fastsettes i byggeplanene, når vi har mer inngående<br />
informasjon rundt bl.a. setningsproblematikk og eksisterende samt nye konstruksjoner under bakken, etc.<br />
Detovennevntegjelderspesieltreguleringsbestemmelseneunder§7ogdelerav§8.<br />
ReguleringsbestemmelsenemågjøresomslikatkvalitetenebeskrevetiKVPerretningsgivendeogikke<br />
juridiskbindendepådettenivået.<br />
Som drift- og vedlikeholds ansvarlig av de fremtidige arealene hvor det foreslås å gjennomføre plan- og<br />
designkonkurranser må BYM trekkes med tidlig i prosessen ved utarbeidelsen av konkurransegrunnlaget.<br />
I Huitfeldts gates forlengelse reguleres det en gågate med 21,5 meters bredde, hvor 7 meter er satt av til<br />
trikketrase. På reguleringskartet (S1) vises det to kurver på trikkelinjen, for å få den forskjøvet vest i<br />
gaten. Dette må unngås. Videre er det viktig å påpeke at utformingen av arealene trikken berører vil<br />
kunne påvirkes av tiltak for å oppnå akseptabel sikkerhet rundt en trikketrase.<br />
2<br />
Det vises til en bredde på 2,5 meter på kollektivholdeplasser. Dette er minimumsnormen for holdeplasser.<br />
Med den tenkte bruken av kollektiv på Filipstad, må bredden på holdeplassene økes. I en<br />
områdereguleringsplan bør ikke bredden på kollektivholdeplassen være så absolutt, men det må settes av<br />
nok areal til høystandard holdeplass med lehus.<br />
Lang tunnel har konsekvenser lengre vest på Frognerstranda, noe som er underkommunisert i<br />
framstillingen. Det sies at en lang tunnel på E18 og ivaretakelse av 10 meter bred havnepromenade langs<br />
Frognerstranda medfører utfyllinger i sjø langs Frognerstranda på 3,8 daa. Dette er slik vi leser det<br />
innenfor planens avgrensning. Hvor stor en eventuell utfylling blir videre, som følge av etablering av lang<br />
tunnel må også beskrives.<br />
På side 112 i planbeskrivelsen står det at Plan- og bygningsetaten (PBE) har samarbeidet med bl.a. BYM<br />
i forbindelse med utarbeidelse av Kvalitetsprogrammet (KVP). Det er riktig at BYM har deltatt i en<br />
prosess som har pågått i ca. 1,5 år, men vi ser at viktige innspill har blitt neglisjert i det fremlagte<br />
plandokumentet. BYM har gjennom hele denne prosessen fått inntrykk av at KVP skulle være et<br />
omforent program, og synes det er lite tilfredsstillende at PBE på tampen av en så lang prosess gjør KVP<br />
til sitt eget dokument. Dette må i så fall stå tydelig i planbeskrivelsens kap. 9.8.1.<br />
Det beskrives at varelevering på gangareal kan tillates innenfor gitte tidssoner i bl.a. felt HP5. Vi kan ikke<br />
finne felt HP5 på reguleringskartet, og lurer på hva som menes.<br />
I forbindelse med belysning av kommunalt offentlige arealer skal BYM godkjenne belysningslanen. Dette<br />
må innarbeides i reguleringsbestemmelsenes § 4.13. Det er viktig at det ikke legges juridiske føringer i<br />
reguleringsbestemmelsene ang. belysning uten at dette er godkjent av BYM.<br />
På side 153 beskrives trafikksikkerhetskonsekvenser i forbindelse med trikk i bl.a. Huitfeldts gates<br />
forlengelse. I forbindelse med det videre arbeidet må det utføres en risikoanalyse på hele trikketraseen på<br />
Filipstad.<br />
I kap. 11.8.5 beskriver PBE at det anbefales at transport av snø skal unngås og at snø skal håndteres<br />
lokalt. Dette skal skje gjennom at snøen skal samles opp og benyttes til landskapsforming, evt. tømmes i<br />
den foreslåtte pollen (hvor vannet renses før det renner ut i vannet). BYM anbefaler ikke å fjerne snø fra<br />
gater og byrom, for å lage små lokale “snødeponier”. Kravene for kontrollert avrenning er strenge på<br />
dette feltet. BYM anbefaler heller ikke å lage et “sjødeponi med rensing” i den foreslåtte pollen. Til det er<br />
arealet for lite og uegnet for den slags aktivitet.<br />
Det sies at inntil Fjordtrikken er etablert, foreslås en høyere parkeringsdekning enn Oslo kommunes<br />
parkeringsnorm for tett by. BYM mener at dette ikke må knyttes spesifikt opp mot Fjordtrikken men det<br />
generelle kollektivtilbudet. Gjennom å tillate en høyere parkeringsdekning i påvente av en Fjordtrikk, kan<br />
man risikere at det tilrettelegges for større parkeringskjellere i de ulike bygeområdene. Å reversere dette<br />
vil bli vanskelig. Hvis det skal tillates større parkeringsdekning må det være midlertidige p-plasser på<br />
terreng, som raskt og enkelt kan fjernes avhengig av hvor langt i byggingen av Filipstad man har kommet.<br />
I forbindelse med §5 Dokumentasjonskrav er det en beskrivelse av hva bl.a. en byggeplan bør inneholde.<br />
Det må stå at BYM skal godkjenne alle byggeplaner som omhandler kommunale offentlige parker, by- og<br />
gaterom .<br />
I §7.5 Adkomst til Kongen refereres det til S14. Vi lurer på om det er S15 som er riktig. Dette bør rettes<br />
opp.<br />
I forbindelse med felt HP4 er de seks ytterste meterne definer til gangareal / kai (S18). BYM mener S18<br />
bør avsluttes i god avstand, minimum 10 meter fra den kommende brua fra Tjuvholmen. Dette for å få<br />
reguleringsformål HP4 også på det arealet hvor havnepromenaden fra Tjuvholmen kobler seg på<br />
Filipstad.<br />
I §7.14 Filipstad allé sier reguleringsbestemmelsene at det skal etableres minimum 10 meter brede<br />
fotgjengeroverganger ved de tre allmenningene som krysser Filipstad allé. Dette må fjernes fra<br />
reguleringsbestemmelsen da bredden på og plassering av fotgjengeroverganger ikke er et<br />
reguleringsmessig formål, men et fremkommelighets- og trafikksikkerhetsaspekt.<br />
I §7.16 Kaikant av havnepromenaden (S18) bør det også stå, som det gjør i §7.6, at det ikke tillates<br />
oppsatt inngjerdinger.<br />
Felt P2 er foreslått som et kombinert formål. BYM kan ikke anbefale denne kombinasjonen og ber om<br />
reguleringsformålet er gatetun.<br />
Reguleringskart for vertikalnivå 1 (under grunnen), reguleres det inn teknisk kulvert i deler av<br />
Huitfeldtsgates forlengelse, gjennom Aligata og opp Framnesallmenningen. Det å tilrettelegge for en<br />
felles infrastrukturkulvert mener vi er fornuftig. Vi mener likevel at konflikten mellom en regulert teknisk<br />
3<br />
Side 158<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
kulvert på vertikalnivå 1 og intensjonene om et sammenhengende parkeringskjellersystem under bakken<br />
på Filipstad må beskrives. Ved å tilrettelegge for en så fastlagt trase legges det muligens begrensninger<br />
for evt. vegetasjon på bakkenivå. Vi foreslår at reguleringskartet for vertikalnivå 1 viser en større sone for<br />
hvor infrastrukturkulverten kan etableres, for å oppnå mer fleksibilitet. Det må videre i prosessen laget en<br />
plan for vertikalnivå 1 for å få en mest mulig samkjørt bruk av dette arealet.<br />
Idrett:<br />
I planen er det tilrettelagt for arealer til idrettsformål slik det generelt er beskrevet i planbeskrivelsen pkt.<br />
11.5.9: «I tilknytning til skole og barnehager reguleres det areal til etablering av flerbrukshall/ idrettshall/<br />
svømmehall direkte vest for Aliplassen» og «at flerbrukshall, skole med idrettsplass, friområder og<br />
barnehager innenfor gangavstand vil gi godt tilbud til barn og unge.<br />
o I utkast til reguleringsbestemmelsene § 4.4 refereres det imidlertid til at «Idretts-/flerbrukshall<br />
og/eller svømmehall skal ikke overstige 1 700 m² BRA pr. delområde». Vi antar at det her ikke<br />
er ment at det skal innpasses Idretts-/flerbrukshall og/eller svømmehall i hvert av delområdene,<br />
men at det her er ment at disse funksjoner skal kunne etableres innenfor planområdet – noe som<br />
også fremgår av resten av planbeskrivelsen.<br />
Iht. Plan for idrett og friluftsliv er det store behov for flerbrukshaller i de sentrumsnære områdene. BYM<br />
er likevel av den oppfatning at det er tilstrekkelig kapasitet med en flerbrukshall og en svømmehall i<br />
området. BYM reagerer imidlertid på det areal som er lagt inn for henholdsvis flerbrukshall og<br />
svømmehall. En standard flerbrukshall er vanligvis på ca. 2000m2 BRA. En flerbrukshall med noe<br />
utvidede funksjoner som servering og evt. andre tilbud bør minimum være på dette nivå.<br />
Dersom § 4.4 er ment å forstå alternativt slik at flerbrukshall og svømmehall til sammen ikke skal<br />
overstige 1700m2 BRA, så er dette areal vesentlig for lite. Svømmehall og flerbrukshall krever til<br />
sammen ca. 3500m2 BRA.<br />
Friluft:<br />
Sett i forhold etablering av grøntstruktur, vurderer BYM områdeplanens hovedalternativ som mest<br />
fordelaktig. Forslaget gir en bedre løsning for Brannskjærparken og for Framnesallmenningen som en<br />
viktig moderne fjordpark, og for sammenhengen med øvrig grønnstruktur i Oslo. Både arealmessig og<br />
formmessig er forslaget bedre for grønnstrukturen. Det gir et bedre grunnlag for etablering av<br />
vegetasjonskorridorer.<br />
I § 13.2 punkt 1 må det tilføyes følgende; Anlegget skal tildekkes når det ikke er i aktiv bruk. Ved funn<br />
av de mest problematiske artene skal masser kjøres til spesialdeponi for deponering. Temaet bør<br />
håndteres i miljøoppfølgingsprogrammet for det enkelte delområde og beskrives i § 4.16.5.<br />
Eika i Munkedamskrysset utgjør en «utvalgt naturtype» etter Naturmangfoldloven. Eika med rotsone<br />
fram til dagens g/s- vei bør sikres i plankartet med hensynssone grønnstruktur. For øvrig etter forslag om<br />
bestemmelser til eika.<br />
Det er ikke synliggjort at det biologisk viktige treet langs Framnesallmenningen må felles ved variant K2<br />
da fjordtrikken er foreslått forlenget opp langs Framnesveien. Dette må synliggjøres.<br />
I kvalitetsprogrammets kap. 3.7.2 hører ikke følgende inn under biologisk mangfold, og bør strykes; i pkt.<br />
5 bør “helsemessig risiko” styrkes, hele pkt. 6 bør strykes. I kapittelet bør det innarbeides et pkt. som sier<br />
at man må “unngå spredning av fremmede arter ved massehåndtering”.<br />
BYM stiller spørsmål til VPOR sitt faglige nivå. Vi mener det på de offentlige kommunale arealene bør<br />
lages en overordnet plan for vegetasjon og treplanting.<br />
Bebyggelsen som foreslås i felt P1 må være et formmessig/ arkitektonisk element om den skal innspasses.<br />
Ellers bør funksjonene plasseres i Hjortnesbuen.<br />
Generelt er det en problemstilling at krav til brannbil, manglende kjøreadkomster, varelevering,<br />
renovasjon etc , som ikke er løst på et overordnet nivå ender på regulert grønnstruktur. Om det er relevant<br />
bør det sikres gjennom områderegulering.<br />
Prinsipplan for overvannshåndtering bør skille mellom overvann som ledes gjennom infiltrering i grunn<br />
og det som skal ledes i rør.<br />
Bymiljøetaten er positiv til bruk av GAF, men metoden virker ikke godt nok bearbeidet i bestemmelsene<br />
og kvalitetsprogrammet. For GD- allmenningen er det ikke overenstemmelser mellom føringer i<br />
kvalitetsprogrammet og i reguleringsbestemmelser. Samferdselsformål har i utgangspunktet liten<br />
fleksibilitet i utformingen av overflaten, men for øvrige arealer er det flere ulike løsninger å forholde deg<br />
til ved bruk av GAF. Vi foreslår at GAF tas i bruk for arealer for bebyggelse. Vi har i tillegg følgende<br />
forslag til endringer (rød skrift) for «Infoboks – grønn arealfaktor GAF» fra kvalitetsprogrammet.<br />
DELFAKTOR TYPE VEGETASJON FORKLARING Utdyping<br />
Blågrønne areal<br />
1,0 Gress (naturlig vegetasjon<br />
og eks eng har høyere<br />
gjennomtrenglighet enn<br />
gress) på bakken<br />
0,9 Beplantning på<br />
lokk/tak/terrasser<br />
0,7 Beplantning på<br />
lokk/tak/terrasser<br />
Areal dekket med vegetasjon som er<br />
sammenhengende med grunnen.<br />
> = 800mm dypt<br />
200mm < 800mm dypt<br />
0,6 Grønne tak < 200mm dypt. Vegetasjon på tak med<br />
beplantning som tåler tørke.<br />
1,0 Vann (dammer, bekker, Som fins mer enn 6 mnd i året.<br />
diker osv).<br />
Trær, busker og planter<br />
0,7 Trær 0,7 av 25m² pr tre, stammeomkrets >30 cm.<br />
0,5 0,5 av 25m² pr tre, stammeomkrets 20 – 30cm.<br />
0,3 0,3 av 25m² pr tre, stammeomkrets 16 –<br />
20cm.<br />
0,2 Busker 0,2 av 5 m² pr busk med høyde over 2 m<br />
0,5 Klatreplanter på vegger Vertikal beplantning (høyde*bredde = areal)<br />
Kommentarer: Det er krona på treet og tetthet i bladverket som er avgjørende for treets funksjon i<br />
forhold til overvann. Voksent håndterer mye mer vann enn et nyplantet tre. Det er også stor forskjell<br />
ifht hvilket treslag du velger. Her er kroneform og kroneprojeksjon viktig bestemmende faktorer (<br />
og ikke stammeomkrets ved planting). Det er uklart for BYM om dette skal inkludere eksisterende<br />
trær eller bare nyplanting.<br />
Dekker<br />
0,0 Tett dekke Asfalt og betong som ikke har noen<br />
gjennomtrengelighet for overvann eller<br />
vekstmuligheter.<br />
0,2 Hard flate med fuger Delvis heldekkende flate, gjennomtrengelig<br />
for overvann og luft men ikke for beplanting.<br />
0,4 M Åpen til halvåpen hard<br />
flate<br />
0,2 Oppsamling og<br />
fordrøyning av overvann<br />
0,1 Avrenning til permeable<br />
flater<br />
Gressarmert betong eller naturstein, permeabel<br />
asfalt – kan kanskje fungere på private<br />
adkomster, men vanskelig ifht drift, grus,<br />
singel eller sand med høy gjennomtrengelighet<br />
for overvann.<br />
Det gis tileggsfaktor for overvann som samles<br />
i dam eller magasin. Vannet skal kunne<br />
pumpes og anvendes på tomten.<br />
Kommentarer: Siste setning bør strykes.<br />
Avrenning fra tette flater til permeable flater i<br />
området.<br />
Støy- og luftforurensning:<br />
Generelt når det gjelder vurdering av støy og luftkvalitet forutsetter vi at dette baserer seg på<br />
retningslinjen T-1442 om behandling av støy i arealplanlegging samt nasjonale mål for luftkvalitet.<br />
Lang tunnel, alternativ L2, vil gi størst mulig avstand fra området hvor det i dag er tett bebyggelse og<br />
hvor det planlegges ny bebyggelse i planområdet. Dette vil redusere påvirkning fra luftforurensning og<br />
5<br />
4<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 159
støy. Slik området er i dag, hvor E18 ikke er i tunnel, vil dette være lite egnet for følsom bebyggelse som<br />
skole, barnehage og boliger. Dette påpekes også i planbeskrivelsen. Uansett bør det unngås å plassere<br />
bebyggelse som er følsom for forurensning i den vestlige delen av planområdet, spesielt hvis alternativet<br />
med kort tunnelforlengelse velges.<br />
Miljø:<br />
Bemerkningene under er rettet mot kvalitetsprogrammet<br />
Pkt. 1.2 Innledning. Det vises til nasjonale mål for reduksjon av klimagassutslipp. Her burde Oslo<br />
kommunes mål legges inn som en erstatning for de nasjonale målene, for eksempel, “det skal ikke være<br />
utslipp fra stasjonær energi fra 2020”. Se ellers Byøkologisk program (BØP) delmål 1.1.<br />
I pkt. 1.2 står det videre "en konsentrert bebyggelse eller høy tetthet bidrar til... etablering av<br />
grønnstruktur som bidrar til biologisk mangfold.” Planlegging med konsentrert bebyggelse i en tett by<br />
sammenheng vil utfordre biologisk mangfold innenfor det bebygde området, og det reiser et behov for<br />
innovasjon i bygningsintegrert grønnstruktur som kan fremme biologisk mangfold.<br />
I pkt.1.3 Føringer for vedtatte overordnede plandokumenter angir alle føringer for planarbeider.<br />
Kommuneplanen, Fjordbyplanen, Fjordbyvedtaket og Byøkologisk program. Disse er beskrevet i<br />
planbeskrivelsen for områdereguleringen. Andre plandokumenter bør vurderes inkludert her, spesielt på<br />
grunn av de svært ambisiøse målformuleringer i Fjordbyplanen mht. klimagassutslipp og energibalanse.<br />
Andre aktuelle vedtak inkluderer Handlingsprogram for Fremtidens byer Oslo og Overordnet<br />
miljøoppfølgingsprogram (OMOP) for <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
I pkt. 1.3 Revisjon av programmet "Forhandlingene om utbyggingsavtalene må også forventes å utløse<br />
revisjon av kvalitetsprogrammet. Deretter bør programmet revideres etter behov av<br />
gjennomføringsorganisasjonen." Gitt det forventede tidsperspektivet for utbygging av planområdet bør<br />
det vurderes mer forpliktende innhold om revisjonskrav og -frekvens. Oslos klimamål vil helt sikkert<br />
fortsette å utvikle seg i fremtiden. Et spørsmål er hvordan utbyggers behov for forutsigbarhet kan<br />
håndteres når det legges opp til revisjon av kvalitetsprogrammet.<br />
I pkt.1.3 Aktørenes ansvar – “Den enkelte utbygger har selv ansvar for å ivareta miljøambisjoner, mål og<br />
krav angitt i kvalitetsprogrammet i sine utbyggingsprosjekter og sørge for at utbyggingsorganisasjonen<br />
har miljøstyringssystemer tilpasset dette. Dette gjelder både under planlegging, prosjektering, utbygging<br />
og drift.” BYM har følgende spørsmål ift. punktet:<br />
o Hvordan skal utbyggeren videreføre ansvar for å ha miljøstyringssystemer i driftsfasen, og hvem<br />
er det som skal overta ansvaret etter at leiligheter blir solgt<br />
o Dersom en utbygger motsetter seg krav som overstiger krav som forekommer i tekniske<br />
forskrifter, hvordan skal dette håndteres Dersom kommunen har begrenset hjemmel innenfor<br />
PBL og ikke har mulighet å stille slike krav, bør aktuelle punkter identifiseres og håndteres med<br />
andre virkemidler. Slike krav må identifiseres tidlig slik at de kan nedfelles i salgsavtaler<br />
mellom grunneier og utbygger.<br />
I pkt. 1.3 Miljøstyringssystem – “Utbygger skal sørge for at egne selskaper, underselskaper og<br />
leverandører har miljøstyringssystemer (som baseres på hovedelementene i ISO 14001 eller<br />
tilsvarende)”. Kravet vil ikke kunne følges opp overfor alle utbyggers underselskaper og leverandører.<br />
Her bør det kreves at miljøstyringssystemet baseres på hovedelementene i ISO 14001, Miljøfyrtårn eller<br />
tilsvarende.<br />
Pkt. 2.2 Filipstad i 2012. Grønnstruktur - Punktet bør omdøpes til "Blågrønn struktur" og utvides slik at<br />
det inkluderer landbasert fauna og marint biologisk mangfold.<br />
Pkt. 3.1.1 - Filipstad skal utvikles som et bærekraftig område med bymessig tetthet. Etter “Sambruk av<br />
uteareal, parkerings- og økonomiarealer", foreslår BYM følgende nye punkter:<br />
o "Bruk av utvalgte gaterom til uteopphold og rekreasjon"<br />
o “Bruk av takflater til oppfyllelse av deler av utearealbehovet i området.”<br />
o “Parkeringsarealer bygges fleksibelt slik at de kan omdisponeres til annet bruk dersom det viser<br />
seg å være aktuelt – Det skal ikke bygges parkering til dekning av parkeringsbehov utenfor<br />
planområdet.”<br />
Som en ny indikator til 3.1.1 foreslås følgende: “Andel grunnflate i planområdet viet til motorisert<br />
transport (ekskludert elektriske sykler o.l.)”<br />
Pkt. 3.1.3 Lokalt dekkende handel, service og sosial- og kulturell infrastruktur. BYM foreslår en ny<br />
indikator, “Andel barn fra planområdet som går i barnehage som er innenfor planområdet”.<br />
Pkt.3.2 Transport. Her under "overordnede føringer" bør kravet i pkt 2.6.4 i bystyrets behandling av<br />
Fjordbyplanen legges også til grunn (den gjelder generelt for hele planen, ikke bare for arealeffektivitet<br />
hvor det allerede er inkludert) "Salgsavtaler skal inneholde tydelige miljøkrav, deriblant mål om<br />
nullutslipp av klimagasser.(Fjordbyplanen 2.6.4)".<br />
6<br />
BYM foreslår følgende nye tiltak til pkt. 3.2.3:<br />
o "legge til rette for lading av elektriske sykler på alle boligeiendommer og næringslokaler, og<br />
o "sykkelinfrastrukturen i planområdet utformes slik at den kan holdes måket i vinterhalvåret."<br />
BYM foreslår følgende nye indikatorer til pkt 3.2.3:<br />
o Antall sykkelulykker per år innenfor planområdet.<br />
o Antall sykkeltyverier og hærverk per år innenfor planområdet<br />
Pkt. 3.2.4 Oppnå tilfredsstillende luftkvalitet og støyforhold på Filipstad. BYM foreslår et nytt tiltak som<br />
erstatter punktet om "bufferbebyggelse" - "Bebyggelsen langs gater åpnet for motorisert transport<br />
utformes for å best mulig etablere støyskjerming"<br />
Pkt. 3.3.2 Det etableres lune (vind), stille (støy) og solrike soner i by- og gaterom. Filipstad utformes med<br />
hensyn til forventede klimaendringer. BYM mener hensyn til forventede klimaendringer bør skilles ut<br />
som et eget punkt i kvalitetsprogrammet. Under Forslag til tiltak står det, “Landskap skal utformes og<br />
materialer velges for å håndtere økt nedbør og havstigning. BYM foreslår følgende tilleggs punkter i<br />
forhold til klimatilpasning,<br />
o "Lokal overvann skal håndteres i størst mulig grad ved bruk av grønn infrastruktur, herunder<br />
grønne tak, regnbeds osv.". Punktet støttes av BØP 5.4, 5.4.3, og 1.5.1<br />
o "Bygninger og anlegg innenfor planområdet skal være robust ift prognoser om klimaendringer<br />
ved overstiging av 2-gradersmålet for global oppvarming." (Her bør klimatilpasningsstrategier<br />
og ROS analyser gjort i Storbritannia og Nederland brukes til inspirasjon i Oslo)<br />
o "Det utarbeides en overordnet plan for overvannshåndtering i området som tar høyde for<br />
klimaendringer og inkluderer bruk av permeable flater, planlagte flomveier integrert med<br />
grøntstruktur og økt stormflo"<br />
o "Bygningsintegrert vegetasjon, gatetrær og beplantning i uterom skal brukes for å dempe "urban<br />
heat island effekt" i planområdet". Siste punktet vil bl.a. bidra til redusert energibruk til<br />
avkjøling i sommerhalvåret.<br />
Pkt. 3.3.3 Det legges til rette for valg av løsninger for by- og gaterom som opprettholder funksjon og<br />
kvalitet over tid" foreslås endret til, "Det skal velges løsninger for by- og gaterom som er i tråd med<br />
nullutslippsmålet for <strong>Fjordbyen</strong> og som opprettholder funksjon og kvalitet over tid." Dette innebærer en<br />
tolkning av Bystyrets formulering, "Utbyggingen av <strong>Fjordbyen</strong> skal baseres på miljøvennlige og<br />
fremtidsrettede bygg, med lavt energiforbruk og uten utslipp av klimagasser" hvor utslipp fra anlegg er<br />
inkludert.<br />
Pkt.3.6 Energi. Under Bakgrunn og overordnede føringer står punkt 2.4.2 fra Fjordbyplanen,<br />
“Utbyggingen av <strong>Fjordbyen</strong> skal baseres på miljøvennlige og fremtidsrettede bygg med lavt<br />
energiforbruk og uten utslipp av klimagasser. BYM tolker kravet slik at Oslo skal bruke sine muligheter<br />
for å fremme etablering av bygninger med energibruk lavere enn det er krevd i tekniske forskrifter. Det er<br />
pdd. ikke innenfor plan- og bygningsmyndigheters hjemmel å kreve en strengere energistandard enn det<br />
som er nedfelt i TEK. Det betyr at kravet må forankres i salgsavtaler for å kunne sikre oppfyllelse av<br />
vedtaket. BYM mener det står uklart i kvalitetsprogrammet hvilke punkter kommunen vil kunne kreve<br />
gjennomført, og hvilke punkter vil måtte forankres i salgsavtaler for å kunne sikres.<br />
Pkt.3.6.2 "Filipstad skal dekke en stor del av sitt energibehov med fornybar energi, og i størst mulig grad<br />
være selvforsynt med energi" - BYM mener at vanskelighetene som har viste seg ifm innledende arbeid<br />
med etablering av en sjøvarmeløsning utgjør en stor risiko for at målsetningen om "balanse i stasjonær<br />
energibruk og lokal energitilgang" ikke vil oppnås. En aggressiv oppfølging av målsetningen om lavt<br />
energibruk vil bidra til en del av løsningen. Karrestrukturene i planforslaget har en gradvis helling mot<br />
sør, noe som er heldig i forhold til fangst av solenergi. Ellers er muligheter for bygningsintegrert<br />
energiproduksjon lite utviklet i planillustrasjonene. Det bør gjennomføres volumstudier som tar<br />
utgangspunkt i "solar envelope" prinsippet (http://www-bcf.usc.edu/~rknowles/sol_env/sol_env.html, og<br />
http://en.wikipedia.org/wiki/Solar_access), hvor mulighet for fangst av solenergi optimaliseres i<br />
volumutformingen. Likeledes bør det gjennomføres studier hvor vindhastigheter i planområdets<br />
mikroklima vurderes utnyttet til lokal vindenergiproduksjon. Det bør tillegges et nytt tiltak som heter,<br />
"Planlegging av bygningsvolumer skal legge til rette for bygningsintegrert energiproduksjon, enten i<br />
utbyggingsperioden eller i fremtiden."<br />
Pkt. 3.6.4 Klimagassutslipp for stasjonær energibruk skal minimeres". BYM påminner at Bystyret har<br />
vedtatt at det skal ikke være utslipp fra stasjonær energibruk i Oslo etter 2020. Dette er nedfelt bl.a. i<br />
BØP pkt. 1.1.1. Sett mot vedtaket i BØP er formuleringen i punktet for svak. BYM foreslår at punktet<br />
erstattes med, "Det skal ikke være klimagassutslipp fra stasjonær energibruk i området". Tiltaket om<br />
gjennomføring av klimagassregnskap vil i seg selv ikke oppfylle målet. Det bør suppleres med, "Det skal<br />
velges klimanøytrale energiforsyningsløsninger i planområdet.<br />
Pkt. 3.7 Blågrønn struktur. Blant Bakgrunn og overordnede føringer står det, “Alt overvann skal<br />
fortrinnsvis tas hånd om lokalt, dvs. gjennom infiltrasjon, utslipp til resipient, eller på annen måte<br />
utnyttes som ressurs, slik at vannet naturlige kretsløp opprettholdes og naturens selvrensingsevne<br />
utnyttes. (Overvannshåndtering, en veileder for utbygger. VAV 2011) BYM mener det er en flott<br />
formulering, men stiller spørsmål til om det er riktig å inkludere det som en føring når BØP, som er<br />
7<br />
Side 160<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
vedtatt av Bystyret, omhandler samme temaet i punkt 5.4.3. Det bør vurderes tilføyet innhold fra BØP<br />
1.5.1 om klimatilpasning.<br />
3.7.1 Filipstad skal ha en rik grønnstruktur. Forslagene til tiltak er langt på vei gode<br />
klimatilpasningstiltak uten at det er synliggjort. Se ellers kommentar til pkt 3.3.2.<br />
I handlingsplan for Framtidens byer Oslo som er vedtatt av Bystyret står det bl.a. at "de indirekte<br />
klimagassutslippene fra Oslos innbyggere skal være så lave som mulig." BYM påpeker at bruk av mat<br />
utgjør en vesentlig del av innbyggernes klimafotavtrykk. BYM foreslår at det tilføyes følgende nye tiltak<br />
til pkt 3.7.1:<br />
o "Det legges til rette for miljøriktig skjøtsel av uteområdene i planområdet"<br />
o "Det etableres arealer til parsellhagedyrking som tilsvarer den forventede etterspørselen blant<br />
husholdninger som skal etableres i planområdet. Parsellhager kan med fordel etableres på<br />
takflater."<br />
o "Det inkluderes et hyppig innslag av nyttevekster i felles utearealer og grønnstruktur i<br />
planområdet"<br />
Pkt. 3.7.3 Overvann håndteres lokalt. Pkt. 3.7.3 bør bedre synliggjøre behov for at planområdet skal være<br />
robust mot klimaendringer i fremtiden. Andre indikatorer som bør vurderes under pkt. 3.7.3 er:<br />
o Avrenningsvolum og<br />
o Avrenningshastigheter ved ekstrem nedbør.<br />
Pkt. 3.7.4 Sikre god vannkvalitet og unngå forurensing av fjordbassenget. Punktet foreslås utvidet til,<br />
"Rensing av overvann basert på bruk av vegetasjon og naturlige filtreringsprinsipper"<br />
Pkt. 3.7.6 Rydding av snø skal i størst mulig grad håndteres lokalt. Punktet kunne vurderes slått sammen<br />
med håndtering av overvann. Begge omhandler håndtering av nedbør, og prinsipplanene vil ha en god del<br />
innholdsmessig overlapp. Bør det lages en prinsipplan som gjelder for begge deler<br />
Pkt. 3.8 Materialbruk for bebyggelse og anlegg. Bakgrunn og overordnede føringer. Her bør Bystyrets<br />
vedtak, "Utbyggingen av <strong>Fjordbyen</strong> skal baseres på miljøvennlige og fremtidsrettede bygg, med lavt<br />
energiforbruk og uten utslipp av klimagasser" tilføyes listen. Utslipp av klimagass fra bygg kommer både<br />
i driftsfasen, i forbindelse med stasjonær energibruk og vedlikehold, og i produksjonsfasen i forbindelse<br />
med råvareuttak og fremstilling av bygningsmaterialer. Ellers er føringen synlig blant målene som følger.<br />
Bemerkningene under er rettet mot reguleringsbestemmelsene:<br />
§4.2.1 "Lokalklimatiske hensyn som sol og lysinnslipp samt vindforhold, skal legges til grunn for<br />
lokalisering av høy bebyggelse." BYM foreslår at punktet avsluttes med "lokalisering av bebyggelse" slik<br />
at det gjelder for all bebyggelse, ikke bare høy bebyggelse.<br />
§ 4.2.2 Lokalisering av formål. “Forretning, bevertning og annen publikumsrettet virksomhet skal<br />
lokaliseres kun i første etasje”. BYM mener at enkelte publikumsrettede funksjoner som ikke har vanlige<br />
krav til naturlig lys bør tillates etablert i kjelleretasjen eller under lokk over første etasje, for eksempel sol<br />
salong, innendørs idrettsbaner, svømmebasseng osv. Dette vil føre til en bedre balanse mellom<br />
arealeffektivitet og soleksponering. Med hensyn til målsetningen om at <strong>Fjordbyen</strong> skal være mest mulig<br />
bilfri er det viktig for bilfrie barnefamilier at det områdets behov for barnehageplasser dekkes med et<br />
lokalt tilbud.<br />
§ 4.3 Høyder. Her bør det vurderes å sette inn krav til utforming av bygningsvolumer mht. til kommentar<br />
gitt ifm kvalitetsprogrammet pkt 3.6.2.<br />
§ 4.5 Utforming - Se kommentar til kvalitetsprogram pkt. 3.6.2 angående tilrettelegging for fangst av sol<br />
energi. Paragrafen bør omformuleres slik at dette. Det bør kunne gjøres unntak for orientering mht<br />
soleksponering der hvor grønne tak skal etableres. “Takene skal vurderes som en del av byens<br />
taklandskap og behandles som en del av tiltakets samlede arkitektoniske uttrykk." Ved lokalisering av<br />
grønne tak som inkluderes i taklandskapet bør det prioriteres takflater som forekommer i lavere deler av<br />
bygningsmassen og som inngår i utsikten til andre brukere i området.<br />
§ 4.8.1 Barnehager. For å fremme arealeffektivitet bør det tilføyes, "opptil 70 % av barnehagens uteareal<br />
kan etableres på grønne tak dersom det ellers oppfyller krav til uteromskvalitet."<br />
§ 4.11.2 Uteoppholdsarealer på tak/lokk - BYM mener at intensjonen i kravet er bra mht. arealeffektivitet<br />
men kravet må settes i balanse med et krav om tilrettelegging for fangst av solenergi, for eksempel,<br />
"Minst 85 % av takflater skal være optimal for solenergifangst eller benyttes til felles uteoppholdsareal."<br />
Uansett, bør kravets formulering starte med "minst".<br />
4.11.3 Uteareal for skole og barnehager. "Kjørearealer skal ikke medregnes". Kravet bør vurderes på nytt<br />
for kjørearealer som eventuelt blir reservert for nødvendige leveranser og utrykningsbiler.<br />
§ 4.12.2 Sykkelparkering - BYM stiller spørsmål om kravet om sykkelparkering på skoler vil dekke<br />
elevenes behov. Etablering av plasser til bysykler iht. forventet etterspørsel bør komme i tillegg til andre<br />
sykkelparkering, men uten krav til overdekking.. Minst 25 % av sykkelparkering til boliger og kontor bør<br />
tilrettelegges for lading av elektriske sykler.<br />
§ 4.14 Offentlige samferdselsanlegg - Her bør det gjøres klart at kravet, "Det tillates ikke oppført tekniske<br />
anlegg tilhørende energisentraler i offentlige rom." ikke gjelder eventuelle undergrunnanlegg for<br />
energilagring dersom det er aktuelt i området.<br />
§ 4.16 Miljøtema - Bymiljøetaten mener at behovet for klimatilpasning er for lite synligjort blant<br />
miljøtemaene, og bør vurderes tilføyet som et eget punkt.<br />
§ 4.16.3 Energi - Krav om bygningsutforming bør inkludere krav om utforming for optimal fangst av<br />
solenergi. Se ellers kommentar til Kvalitetsprogram pkt. 3.6.2.<br />
§ 4.16.6 Overvannshåndtering - Se kommentar til Kvalitetsprogram pkt. 3.7.3.<br />
§ 4.16.8 Klimagassregnskap - BYM foreslår at punktet omformuleres til, "Det skal utarbeides<br />
klimagassregnskap for all bebyggelse, anlegg og teknisk infrastruktur innenfor hver hensynssone<br />
H810_1-6.<br />
§ 4.16.10 Havstigning - Se BYMs uttalelse angående klimaendring under pkt. 3.3.2 i<br />
Kvalitetsprogrammet.<br />
§ 6.1.2 Uforming - Se BYMs uttalelse til Kvalitetsprogrammet pkt. 3.6.2 og reguleringsbestemmelse §<br />
4.16.3.<br />
§ 6.1.5 Teknisk infrastruktur - Det bør tilføyes at det åpnes for alternative løsninger og at det skal<br />
dokumenteres at kravene i Fjordbyplanen om "Utbyggingen av <strong>Fjordbyen</strong> skal baseres på miljøvennlige<br />
og fremtidsrettede bygg med lavt lavt energiforbruk, ingen utslipp av klimagasser og utvikling med en<br />
nullvisjon for energibruk med balanse i stasjonær energiforbruk og lokal energitilgang», vil oppfylles<br />
ved valgte løsninger<br />
§ 6.2 Hjortnesterminalen - Det vises til kommentarer til § 6.1 angående utforming og teknisk<br />
infrastruktur. BYM mener det bør vurderes et krav til teknisk infrastruktur som sikrer lavt<br />
klimagassutslipp ifm. båt som ligger til kai og betjening av disse, herunder etablering av landstrøm.<br />
§ 6.3 Midtområdet - Det vises til kommentarer til § 6.1 angående utforming og teknisk infrastruktur.<br />
§ 6.4 Nordområdet - Det vises til kommentarer til § 6.1 angående utforming og teknisk infrastruktur.<br />
Bymiljøetaten mener at volumoppbyggingen med karréstrukturer i K2 er best egnet til realisering av et<br />
bilfritt konsept.<br />
§ 8 Grønnstruktur - Det vises til BYMs kommentarer til Kvalitetsprogrammet angående klimatilpasning<br />
og økologisk skjøtsel. Begge bør i større grad innarbeides i § 8<br />
§ 13.2 "Tekniske anlegg og samfunnstjenester", "Energisentral eller en energimessig bedre løsning".<br />
BYM støtter fleksibiliteten i formuleringen og mener det bør videreføres konsekvent i andre aktuelle<br />
deler av reguleringsbestemmelsene og kvalitetsp§ 13.3 "Bebyggelse og anlegg", "Bebyggelse skal<br />
tilknyttes fjernvarmeanlegg før midlertidig brukstillatelse gis". BYM viser til BØP 3.5.4, "Legge til rette<br />
for enkle prosesser for fritak fra tilknytningsplikt til fjernvarme for energieffektive bygg. Løsninger som<br />
gir bedre klimaeffekt enn tilknytning til fjernvarmenettet skal fritas for slik tilknytningsplikt."<br />
Med vennlig hilsen<br />
Solveig W Renestøl Karl Arne Hollingsholm<br />
Seksjonssjef Overingeniør<br />
Godkjent elektronisk<br />
9<br />
8<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 161
Oslo komm mune<br />
E iendoms s- og byf<br />
fornyelse esetaten<br />
Plan- og<br />
g bygningseta<br />
aten<br />
Postboks<br />
0102 OS<br />
s 364 Sentru<br />
SLO<br />
um<br />
Da<br />
ato: 20.04.201<br />
12<br />
Deres ref<br />
f.:<br />
Vår ref.:<br />
09/2321-<br />
12/9646 (Op<br />
ppgis ved henv.)<br />
Saksbeh:<br />
Anette<br />
69 888<br />
Kristin Solhe<br />
im 977<br />
Ar<br />
rkivkode:<br />
Fjordb<br />
områd<br />
Filipst<br />
byen – Fil<br />
dereguleri<br />
tadveien 2<br />
lipstad –<br />
ingsplan f<br />
25 og Han<br />
samlet ut<br />
for Filips<br />
ns Jægers<br />
ttalelse til<br />
stad og de<br />
s kvartal<br />
l offentlig<br />
etaljregule<br />
ettersyn<br />
eringer fo<br />
av forslag<br />
til<br />
or<br />
1. Sammendr rag og konk klusjoner<br />
Eiendom<br />
på Filip<br />
leder av<br />
samlet f<br />
og bidra<br />
ms- og byfo<br />
pstad spesiel<br />
v samarbeid<br />
finansiering<br />
a til god mil<br />
ornyelseseta<br />
lt. EBY har<br />
dsgruppen fo<br />
g av den offe<br />
ljømessig b<br />
aten (EBY)<br />
en (liten) g<br />
or Fjordbye<br />
fentlige infra<br />
yutvikling o<br />
har flere op<br />
grunneierfun<br />
n, etaten sk<br />
astrukturen,<br />
og boligfrem<br />
ppgaver og r<br />
nksjon på ve<br />
kal inngå utb<br />
, bidra til å r<br />
mskaffelse.<br />
roller i Fjor<br />
egne av byk<br />
byggingsavt<br />
realisere Ha<br />
rdbyen gene<br />
kassen, EBY<br />
taler og fors<br />
avnepromen<br />
erelt og<br />
Y er<br />
slå<br />
naden,<br />
På denn<br />
forslag t<br />
Hans Jæ<br />
ne bakgrunn<br />
til områdere<br />
ægers kvarta<br />
n gjengis EB<br />
eguleringsp<br />
al:<br />
BYs konklu<br />
plan for Filip<br />
sjoner i sam mlet uttalels<br />
pstad og det taljregulerin<br />
e til offentli<br />
nger for Fili<br />
ig ettersyn a<br />
ipstadveien<br />
av<br />
n 25 og<br />
EBY sa<br />
mener a<br />
avner et klar<br />
at områdere<br />
rere skille i<br />
guleringspl<br />
detaljerings<br />
anen på noe<br />
sgrad og fun<br />
en områder<br />
nksjon mell<br />
er for detalj<br />
lom planhie<br />
ljert.<br />
erarkiene. EB BY<br />
EBY m<br />
friområd<br />
konstan<br />
av altern<br />
ener at det b<br />
der, utomhu<br />
nter/absolutt<br />
native løsni<br />
bør gjøres e<br />
usarealer og<br />
ter. EBY me<br />
inger ikke e<br />
en analyse a<br />
g miljø der i<br />
ener at beslu<br />
er vurdert.<br />
av tomtestør<br />
ingen av fak<br />
utningsgrun<br />
rrelse, utnyt<br />
ktorene på f<br />
nnlaget er m<br />
ttelsesgrad/B<br />
forhånd er<br />
mangelfullt n<br />
BRA, bolig gandel,<br />
når konsekv vensene<br />
Den næ<br />
tidspunk<br />
Hvis ma<br />
det være<br />
ikke tas<br />
av kostn<br />
ærmere juste<br />
ktet færre re<br />
an ønsker en<br />
e EBYs anb<br />
s med i den<br />
nadsdifferan<br />
ering/endrin<br />
eguleringsp<br />
n finansierbefaling<br />
at l<br />
videre plan<br />
nsen mellom<br />
g av rekkef<br />
planvariante<br />
- og gjennom<br />
lang tunell,<br />
legging, me<br />
m kort og la<br />
følgebestem<br />
r og utbygg<br />
mførbar utv<br />
områderegu<br />
ed mindre d<br />
ang tunell.<br />
mmelsene vil<br />
gingsavtale/r<br />
vikling av Fi<br />
uleringsplan<br />
det raskt frem<br />
l måtte gjør<br />
r utkrystalli<br />
ilipstad inne<br />
nens alterna<br />
mskaffes of<br />
res på det<br />
iserer seg.<br />
en rimelig t<br />
ativer L1 og<br />
ffentlig fina<br />
tid, vil<br />
g L2,<br />
ansiering<br />
EBY m<br />
reguleri<br />
gjennom<br />
ener at de n<br />
ingsbestemm<br />
m VPOR, de<br />
nærmere det<br />
melsene på<br />
etaljreguleri<br />
taljene i de<br />
områderegu<br />
inger og utb<br />
offentlige ti<br />
uleringsplan<br />
byggingsavt<br />
iltaksbeskri<br />
nnivå, og he<br />
taler.<br />
ivelsene bør<br />
eller henvise<br />
r fjernes fra<br />
es til detalje<br />
ering<br />
Eiend<br />
byfor<br />
doms- og<br />
rnyelsesetaten<br />
Besøksadresse:<br />
Christian Krohgs g<br />
Postadresse:<br />
Postboks 491 Sent<br />
0105 OSLO<br />
gate 16<br />
trum<br />
Fakturaadresse:<br />
Eiendoms- og byfo<br />
Oslo kommune, Fa<br />
Postboks 6532 Ette<br />
0606 OSLO<br />
ornyelsesetaten<br />
akturasentral<br />
erstad<br />
Telefon: 02 180<br />
Telefaks: 22 17 33<br />
E-post: postmottak<br />
www.eby.oslo.kom<br />
16<br />
Org.nr.: 87<br />
Giro: 1315<br />
k@eby.oslo.kommun<br />
mmune.no<br />
74 780 782<br />
5.01.01160<br />
ne.no<br />
EBY mener at både detaljerte områderegulerings- og detaljreguleringsplanbestemmelser er<br />
uheldig når det er satt rekkefølgekrav om designkonkurranser.<br />
EBY konstaterer at det foreliggende Miljøoppfølgingsprogrammet i Kvalitetsprogrammet<br />
egenhendig er utgitt av PBE. EBY mener dette er en klar svekkelse av dokumentets betydning<br />
og forankring, ettersom dokumentet ikke er juridisk bindende og dets styrke ligger i å være<br />
omforent mellom kommunen og grunneierne. For å ivareta de høye miljøambisjonene, bør<br />
områdeplanen og kvalitetsprogrammet dessuten kvalitetssikres.<br />
2. EBY s oppgaver og rolle på Filipstad<br />
Eiendoms- og byfornyelsesetaten (EBY) har flere oppgaver og roller i <strong>Fjordbyen</strong> generelt og<br />
på Filipstad spesielt.<br />
Oslo kommune v/bykassen er grunneier i området. Etter tilordningsvedtak av Oslo bystyre av<br />
05/04/2006, eies 6% av Gnr 210 bnr 2, av bykassen v/EBY. Gnr 210 bnr 2 er knappe 109<br />
dekar stort, bykassens ideele andel tilsvarer ca 6,5 dekar. Resterende andel av denne<br />
eiendommen eies av forslagsstiller Oslo Havn KF v/havnekassen.<br />
Dernest har EBY som leder av samarbeidsgruppen for <strong>Fjordbyen</strong>, nedsatt av byrådet i<br />
byrådssak 1039/10, i oppgave å løpende koordinere kommunale prosesser og tiltak i<br />
<strong>Fjordbyen</strong>/på Filipstad.<br />
Videre er en av EBYs hovedoppgaver å inngå utbyggingsavtaler og foreslå samlet<br />
finansiering av den offentlige infrastrukturen på Filipstad.<br />
EBY har i oppdrag å samarbeide med Plan- og bygningsetaten (PBE) om å konkretisere<br />
miljømålene, for dernest å bidra til realisering av dem. EBY har dessuten et generelt oppdrag i<br />
å bidra til god miljømessig byutvikling.<br />
EBY er også gitt et særoppdrag med å bidra til regulering, gjennomføring, høy kvalitet og<br />
tidlig realisering av den gjennomgående Havnepromenaden.<br />
Til sist har EBY et generelt oppdrag om å bidra til boligfremskaffelse.<br />
EBYs høringsuttalelse avgis på bakgrunn av de ovenfor beskrevne oppgaver. EBY har i denne<br />
omgang i all hovedsak begrenset kommentarene til et overordnet nivå.<br />
3. Planforslagene generelt og samspillet mellom dem<br />
Det er fire-fem områdereguleringsplanvarianter (L1, L2 , K1 og K2 fra PBE, delvis K1B fra<br />
grunneierne) og to detaljreguleringsforslag (fremmet av grunneierne med hvert sitt alternativ<br />
fra Plan- og bygningsetaten (PBE)) som er på offentlig ettersyn.<br />
EBY savner et klarere skille i detaljeringsgrad og funksjon mellom planhierarkiene.<br />
Vedtatt områdereguleringsplan skal trekke opp de store linjene for et område og skal<br />
presumtivt gjelde i flere tiår fremover. Detaljreguleringsplanenes viktigste funksjon er å<br />
komplettere og utfylle den generelle områdereguleringsplanen og bidra til å vise hvordan<br />
denne detaljert kan gjennomføres. Detaljreguleringsplanene har begrenset levetid og fremmes<br />
derfor gjerne på det (senere) tidspunkt hvor utbygging er nært forestående. Man drar da nytte<br />
Side 2 av 8<br />
Side 162<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
av oppdatert og detaljert kunnskap om områdets utvikling, og runder med dispensasjoner mv<br />
fra en eldre områdereguleringsplan unngås.<br />
På prinsipielt grunnlag mener derfor EBY at områdereguleringsplanen på noen områder er for<br />
detaljert. Dette har også direkte betydning for EBYs oppgave knyttet til å gjennomføre<br />
reguleringsplanene ved utbyggingsavtaler og foreslå samlet finansiering av den offentlige<br />
infrastrukturen. Vi har i den sammenheng konkrete forslag under pkt 7 og 8 knyttet til for<br />
detaljerte tiltaksutforminger, materialbruk mv som bør tas ut av områdereguleringens<br />
reguleringsbestemmelser og eventuelt henvises til detaljreguleringene.<br />
Konklusjon:<br />
EBY savner et klarere skille i detaljeringsgrad og funksjon mellom planhierarkiene. EBY<br />
mener at områdereguleringsplanen på noen områder er for detaljert.<br />
4. Områdereguleringsplanen generelt – arealbruk og utnyttelse<br />
Befolkningsveksten i Oslo har gjennom mange år vært betydelig, og prognosene tilsier at<br />
veksten vil fortsette de kommende tiårene. Fortetting i byggesonen er ressursmessig gunstig<br />
og en ønsket politikk, særlig i sentrale områder med gode forhold for kollektivtransport og<br />
myke trafikanter. Samtidig har Filipstad potensiale i seg til på sikt å bli et kollektivknutepunkt<br />
med avsatte arealer til fjordtrikk, jernbaneholdeplass med mer. Rikspolitiske retningslinjer og<br />
lokale politiske signaler, tilsier en høy/høyere utnyttelse på kollektivknutepunkt av<br />
miljømessige hensyn.<br />
EBY har merket seg at målsettingen om utbyggingsvolumet ikke i noen av alternativene<br />
kommer opp mot de 450.000 m2 som er omtalt som et tak i Fjordbyplanen av februar 2008.<br />
For alle PBEs varianter ligger BRA totalt fra 430.000 og nedover til 390.000 m2, altså et<br />
betydelig avvik fra ambisjonsnivået. Etter Fjordbyvedtaket har presset på å få bygget nye<br />
boliger i Oslo blitt ytterligere forsterket.<br />
Samtidig som m2 tomtegrunn for utbygging varierer i de ulike alternativer, og i noen<br />
alternativer er mindre enn forutsatt i Fjordbyplanen (pga større areal til havn), har imidlertid<br />
målet om 100 daa friareal blitt holdt konstant. Dette har medført at utbyggingsvolumet har<br />
blitt ytterligere redusert. Størrelsen på tomtegrunnen, BRA og friareal burde sees i<br />
sammenheng.<br />
I tillegg er det for midtområdet økte krav til utomhusareal for boligene og området er knyttet<br />
opp til områdetype 3 (sammensatte områder), i motsetning til de to andre områdene,<br />
Hjortnesterminalen og Hans Jægers kvartal, hvor det er krevd utomhusarealer etter<br />
områdetype 2 (sentrumsranden).<br />
Samlet konsekvens av disse valgene er at utbyggingsvolumet ligger på et lavere nivå enn det<br />
vi antar er politisk ønskelig å få vurdert.<br />
Etter EBYs vurdering bør man sette som en målsetting at det skal søkes realisert et<br />
utbyggingsvolum av 450.000 m2 BRA, og gjennomføre en analyse av hva dette får av<br />
konsekvenser for utomhusarealer, friarealer med mer.<br />
I en slik analyse bør det også tas med en vurdering av hva en økning av utbyggingsvolumet<br />
utover 450.000m2 ville kunne gi av antall boliger, funksjoner og konsekvenser for miljø med<br />
utgangspunkt i angitte kulepunkter:<br />
Side 3 av 8<br />
• Hvilke negative og positive konsekvenser kan utnyttelse på og utover 450.000 m2<br />
BRA gi<br />
• Hvordan vil bokvalitetene bli ved økt antall/andel boliger, og hva vil bebygd areal,<br />
(f.eks. på bekostning av friområder) måtte økes med, for å beholde boligkvaliteten<br />
• Hva blir konsekvensen av justering av Utearealnormen for boliger for midtområdet til<br />
områdetype 2<br />
EBY presiserer at vi med dette ikke har konkludert med at utnyttelsen bør vært høyere, men vi<br />
mener at det er uheldig at det på forhånd har blitt definert absolutte konstanter, uten at disse<br />
varieres i forhold til endringer i boligvolumer. EBY mener at beslutningsgrunnlaget er<br />
mangelfullt når konsekvensene av alternative løsninger ikke er vurdert.<br />
Konklusjon:<br />
EBY mener at det bør gjøres en analyse av tomtestørrelse, utnyttelsesgrad/BRA, boligandel,<br />
friområder, utomhusarealer og miljø der ingen av faktorene på forhånd er<br />
konstanter/absolutter. EBY mener at beslutningsgrunnlaget er mangelfullt når konsekvensene<br />
av alternative løsninger ikke er vurdert.<br />
5. Planene generelt - gjennomføring - rekkefølgebestemmelser<br />
EBY har i oppgave å inngå utbyggingsavtaler og sørge for samlet finansiering og<br />
gjennomføring av den offentlige infrastrukturen på Filipstad. Hjemmelen er plan- og<br />
bygningslovens (pbl) kap 17: Utbyggingsavtaler omhandler gjennomføring av nødvendige<br />
tiltak etter arealplan. Grunneiernes hele eller delvis bekostning eller gjennomføring av tiltak<br />
må være rimelige og forholdsmessige etter utbyggingens art og omfang, utbyggingens<br />
belastning på kommunen og kommunens bidrag mv. Pbl lister også opp en rekke<br />
saksbehandlingsregler som blant annet skal sikre grunneierne forutsigbarhet og allmennheten<br />
medvirkning.<br />
Gjennomføring av denne oppgaven fordrer et helhetlig fokus på grunneiersamarbeid,<br />
koordinering av kommunen, samlet finansiering, gjennomførbarhet ifht de totale kostnadene<br />
og fordelingen av dem, anleggslogistikk mv. I dette arbeidet er det vesentlig at<br />
reguleringsplaner, rekkefølgebestemmelser og avtaleverk er harmonisert.<br />
Både for kommunen og grunneierne er det særlig viktig at det er en klar sammenheng mellom<br />
rekkefølgebestemmelsene og innholdet i utbyggingsavtalene. Ideelt sett burde derfor<br />
utbyggingsavtaler og reguleringsplaner vært samlet på offentlig ettersyn. Men med 4 varianter<br />
av områderegulering fra PBE og en egen variant fra grunneierne ute på offentlig ettersyn, har<br />
dette imidlertid ikke vært mulig. Den nærmere justering/endring av rekkefølgebestemmelsene<br />
vil derfor måtte gjøres på det tidspunktet færre reguleringsplanvarianter utkrystalliserer seg,<br />
som det er hensiktsmessig å inngå utbyggingsavtale/r knyttet til.<br />
EBY vil i den forbindelse minne om at fremforhandlet forslag til utbyggingsavtale/r, og da<br />
indirekte endringene i rekkefølgebestemmelsene etter reguleringsplanenes høring, senere vil<br />
komme på offentlig ettersyn, jfr pbl §17-4,2.<br />
I tillegg til disse generelle kommentarene, har EBY en del detaljkommentarer til<br />
rekkefølgebestemmelsene av mer fagteknisk karakter. Disse er fortløpende kommentert i<br />
vedlegg 1.<br />
Konklusjon:<br />
Side 4 av 8<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 163
Den nærmere justering/endring av rekkefølgebestemmelsene vil måtte gjøres på det<br />
tidspunktet færre reguleringsplanvarianter og utbyggingsavtale/r utkrystalliserer seg.<br />
6. Planene generelt – finansiering og gjennomførbarhet – prosjektets nøkkelfaktor -<br />
E18 i tunell<br />
En full utbygging forutsetter i alle PBEs områdereguleringsplanvarianter at E18 legges i<br />
tunell gjennom Filipstad. Dette forutsetter i praksis at E18 legges i tunell i en tidlig fase av<br />
utbyggingen, før nødvendige arealer til omkjøringsveier er bebygd. Hvis dette ikke skjer,<br />
sperres i praksis hoveddelen av utbyggingen i uoverskuelig fremtid, eller alternativet er å<br />
begynne på nytt med en reguleringsplan med E18 i dagen. Dette har en rekke kjente negative<br />
konsekvenser som i høy grad svekker det ønskede byutviklingsgrepet og visjonene i<br />
Fjordbyplanen, hvor forurensing, miljø, bokvaliteter og boligandel, bakenforliggende område<br />
og byens tilgang til fjorden mv kan nevnes. Prosjektets nøkkelfaktor er derfor finansiering og<br />
gjennomføring av E18 i tunell.<br />
PBE foreslår i hovedtrekk to varianter av tunell: I PBEs hovedalternativ, L2, en lang tunell på<br />
ca 750 m, beliggende fra Munkedamsalmenningen til Frognerstranda. I to underordnede<br />
alternativer, K1 og K2 + grunneiernes K1B, foreslås en kort tunell på ca 500 m, beliggende<br />
fra Munkedamsalmenningen til Hjortnes.<br />
Grove kostnadsoverslag fra SVRØ og EBY, anslår kostnaden for kort tunell under Filipstad til<br />
1,2 – 1,3 mrd. Kostnadsberegning av lang tunell er under arbeid, men er komplisert på grunn<br />
av usikre beregningsgrunnlag på flytting/anleggelse av midlertidig havn og utstrakte<br />
utfyllinger i Frognerkilen i anleggsperioden mv. SVRØ har grovt anslått kostnaden til å være<br />
minst det dobbelte.<br />
Kostnadsoverslagene for kort tunell viser at det er realistisk at grunneierne, innenfor pbl´s<br />
rammer, kan bidra med en vesentlig del av finansieringen. Dette vil ikke være tilfelle med<br />
lang tunell. Det er urealistisk at grunneierne bidrar til denne merkostnaden. Med lang tunell<br />
må det offentlige, være villig til å påta seg en betydelig større del av finanseringen.<br />
Hvis man ønsker en finansier- og gjennomførbar utvikling av Filipstad innen rimelig tid, vil<br />
det være EBYs anbefaling at det enten raskt fremskaffes offentlige finansieringsløsninger for<br />
lang tunell, områdereguleringsplanens alternativer L1 og L2, eller at disse ikke tas med i den<br />
videre planlegging.<br />
Konklusjon:<br />
Hvis man ønsker en finansier- og gjennomførbar utvikling av Filipstad innen rimelig tid, vil<br />
det være EBYs anbefaling at lang tunell, områdereguleringsplanens alternativer L1 og L2,<br />
ikke tas med i den videre planlegging, med mindre det raskt fremskaffes offentlig finansiering<br />
av kostnadsdifferansen mellom kort og lang tunell.<br />
7. Planene generelt - gjennomføring – tiltaksbeskrivelser og kostnadsberegninger –<br />
områdereguleringsplanens reguleringsbestemmelser og VPOR vedlegg 1<br />
PBE har valgt å slå sammen Miljøoppfølgingsprogram, Kulturoppfølgingsprogram og<br />
Veiledende plan for det offentlige rom (VPOR) til ett dokument, Kvalitetsprogram, vedlegg 1<br />
til områdereguleringsplanen. Kommentaren under dette punkt gjelder VPOR og<br />
korresponderende reguleringsbestemmelser i områdereguleringsplanen.<br />
Side 5 av 8<br />
EBY har vært en pådriver for at de offentlige tiltakene som skal omfattes av<br />
utbyggingsavtaler skal være tilstrekkelig godt og detaljert beskrevet, at man kan beregne<br />
byggekostnadene med minst mulig grad av usikkerhet. Tiltaksbeskrivelsene må være<br />
retningsgivende for kvalitet og gode nok for kostnadsberegninger. Men EBY mener det er<br />
uheldig at VPOR/tiltaksbeskrivelser/design blir bindende for en endelig løsning på<br />
områdereguleringsplannivå gjennom reguleringsbestemmelsene, i stedet for på<br />
detaljreguleringsplannivå, i veiledende VPOR eller i utbyggingsavtaler, se også pkt 3 for<br />
begrunnelse.<br />
Et eksempel på dette er at GAF (Grønn arealfaktor) er konkretisert for alle offentlige tiltak på<br />
områdereguleringsplannivå. Et annet eksempel er ustrakt regulering av materialbruk, gjerne<br />
naturstein og granitt, for tiltak som realistisk sett ikke vil bli ytterligere detaljert og<br />
gjennomført på 10-20 år.<br />
Konklusjon:<br />
EBY mener at de nærmere detaljene i de offentlige tiltaksbeskrivelsene bør fjernes fra<br />
reguleringsbestemmelsene på områdereguleringsplannivå, og heller henvises til detaljering<br />
gjennom VPOR, detaljreguleringer og utbyggingsavtaler.<br />
8. Planene generelt - gjennomføring – tiltaksbeskrivelser og kostnadsberegninger -<br />
designkonkurranser generelt og Havnepromenade spesielt<br />
Etter områdereguleringsplanens rekkefølgebestemmelseskrav§13.1 dottpunkt 3, foreslås det<br />
satt krav om gjennomført designkonkurranse for Havnepromenaden, Brannskjærparken,<br />
Geneneraldirektøralmenningen, Framnesbuen og signalbygg i Hjortnesbuen før det gis<br />
rammetillatelse for gitte/angjeldende felt. Kravet er fulgt opp i PBEs forslag til<br />
detaljreguleringer.<br />
At områdereguleringsplanen er for detaljert i reguleringsbestemmelsene hva gjelder<br />
utforming, blir særlig synlig når det er krav om designkonkurranser. Siden konkurransene skal<br />
gjennomføres etter at detaljreguleringsplaner er vedtatt, bør man også være varsom med å<br />
være for detaljert på detaljreguleringsplannivå.<br />
EBY er gitt et særoppdrag i å samarbeid med PBE og bymiljøetaten (BYM) regulere<br />
resterende del av Havnepromenaden med sikte på tidlig realisering, gjennomførbarhet og høyt<br />
planfaglig nivå. En arbeidsgruppe bestående av de tre etater, supplert med Oslo Havn KF<br />
(HAV) er godt i gang med arbeidet og vil ha et parallelloppdrag om utforming ute i løpet av<br />
våren 2012.<br />
EBY mener de detaljerte reguleringsbestemmelsene i altfor stor grad binder opp det<br />
kommende arbeid med Havnepromenaden, og vil her vise noen eksempler:<br />
«Havnepromenaden skal opparbeides med grønn arealfaktor på minimum 0,4.»<br />
«Havnepromenadens harde flater skal opparbeides med størst andel av naturstein på<br />
de harde flatene»<br />
«I felt HP3 skal det anlegges trebrygger eller lignende [..]»<br />
«Belysning på havnepromenaden skal være nedadrettet og det skal ikke plasseres lys<br />
på de yttersete 3-5 meter av havnepromenaden mot kaikant»<br />
«I felt HP2 skal areal direkte tilstøtende havneterminalen, opparbeides med sone for<br />
aktiviteter og idrett som naturlig kan inngå her som skatepark og BMX-bane etc.»<br />
Side 6 av 8<br />
Side 164<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
EBY mener at disse bestemmelsene vil legge så sterke føringer/begrensninger for<br />
kreativiteten i designkonkurransen at kravene bør reduseres/fjernes.<br />
Konklusjon:<br />
EBY mener både detaljerte områderegulerings- og detaljreguleringsplanbestemmelser er<br />
uheldig når det er satt rekkefølgekrav om designkonkurranser.<br />
9. <strong>Vedlegg</strong> 1 – Kvalitetsprogram - Miljøoppfølgingsprogram<br />
Kommentaren under dette punkt gjelder den delen av Kvalitetsprogrammet, vedlegg 1, som<br />
omhandler Miljøoppfølgingsprogrammet.<br />
EBY har i oppdrag i samarbeid med PBE å konkretisere miljømålene i <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
Etter et oppstartsmøte avholdt hos EBY 14. 9. 2010 med deltagere fra ROM Eiendom, Oslo<br />
Havn KF, Statens Vegvesen, Samferdselsetaten, Plan- og bygningsetaten og Eiendoms- og<br />
byfornyelsesetaten ble det etablert en arbeidsgruppe for konkretisering av miljømål ledet av<br />
PBE og EBY med medlemmer for øvrig fra Oslo Havn KF, ROM Eiendom og Bymiljøetaten.<br />
Gruppen jobbet avslutningsvis med hele Kvalitetsprogrammet hvor også Kulturetaten deltok.<br />
Foruten jevnlige arbeidsmøter er det avholdt en to dagers workshop for å konkretisere<br />
miljømålene for Filipstad. Underveis har PBE gitt øvrige deltagere flere utkast til<br />
Kvalitetsprogrammet for gjennomgang og innspill. Prosessen har etter EBY sitt syn vært<br />
preget av økende tillit blant deltagerne og en felles streben på å gjøre Filipstad til en<br />
bærekraftig bydel i tråd med Fjordbyplanen. I den avsluttende fasen ble det arbeidet intenst<br />
blant deltagende etater og grunneiere for å oppnå et felles dokument.<br />
Når PBE på tampen av ferdigstillelsen likevel velger å fremlegge et Miljøoppfølgingsprogram<br />
som egenhendig er utgitt av PBE, mener EBY det er en klar svekkelse av dokumentets<br />
betydning og forankring. Ettersom dokumentet ikke er juridisk bindende, ligger dets styrke i å<br />
være omforent mellom kommunen og grunneierne.<br />
Høringsversjonen av Kvalitetsprogrammet inneholder mange gode målsettinger og forslag til<br />
tiltak. Programmet fremstår imidlertid som ikke helt ferdig og en del arbeid gjenstår, særlig<br />
hva gjelder indikatorer.<br />
Uklarheter om i hvilken grad og hvordan programmet er førende uten å være juridisk<br />
bindende bør oppklares og spesifiseres.<br />
Med tanke på Fjordbyplanens ambisiøse føringer på miljø (herunder nullvisjon for<br />
energibruk), er det behov for å måle så vel områdeplanens som kvalitetsprogrammets<br />
miljøprestasjon. Én måte å gjøre dette på, er å benytte BREEAM Communities, og eventuelt<br />
vurdere tilknytning mot FutureBuilt. Slik kan de foreslåtte grepene for å nå de svært høye<br />
ambisjonene for Filipstad måles, mot et internasjonalt forankret og anerkjent<br />
miljøvurderingssystem.<br />
Konklusjon:<br />
EBY konstaterer at det foreliggende Miljøoppfølgingsprogrammet i Kvalitetsprogrammet<br />
egenhendig er utgitt av PBE. EBY mener dette er en klar svekkelse av dokumentets betydning<br />
og forankring, ettersom dokumentet ikke er juridisk bindende og dets styrke ligger i å være<br />
omforent mellom kommunen og grunneierne. For å ivareta de høye miljøambisjonene bør<br />
områdeplanen og kvalitetsprogrammet dessuten kvalitetssikres.<br />
Side 7 av 8<br />
EBY har også kommentarer til et par konkrete punkter knyttet til miljø:<br />
- Massehåndtering<br />
EBY støtter bestrebelsene med å få til lokal massehåndtering. EBY vil som grunneier være<br />
positive til etablering av et felles anlegg og inngåelse av nødvendige avtaler om kjøps- og<br />
leveringsplikt mv<br />
- Lokal handel<br />
EBY støtter bestrebelsene med at området bør vel selvforsynt med handel. Vi setter imidlertid<br />
et stort spørsmålstegn ved om å regulere størrelsen på forretnings- og bevertningssteder, jf<br />
reguleringsbestemmelsene for Hans Jægers kvartal §3.2, er en hensiktsmessig fremgangsmåte.<br />
Det er for eksempel vanskelig å etablere en dagligvarehandel av høy kvalitet og med bredt<br />
utvalg på under 300m2.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Eiendoms- og byfornyelsesetaten<br />
Eskil Bråten Ove Ellingsen<br />
direktør avdelingsdirektør<br />
Dette dokumentet er godkjent elektronisk.<br />
1.<br />
Side 8 av 8<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 165
Generelt<br />
innspill<br />
§ 13.1, pkt 1<br />
§ 13.1, pkt 2<br />
§ 13.1, pkt 3<br />
§ 13.1, pkt 4<br />
HØRINGSINNSPILL TIL REKKEFØLGEBESTEMMELSER<br />
EBY mener at man bør benytte seg av en gjennomgående metodikk ved fastsettelse av forslag til rekkefølgebestemmelser. Vi viser særskilt til at enkelte bestemmelser i områdeplanen er gjentatt i detaljplanene, mens<br />
andre bestemmelser i områdeplanen ikke gjentas i detaljplanene. Videre er områdeplanens bestemmelser i enkelte tilfeller mer omfattende enn detaljplanenes bestemmelser. Dette skaper uklarheter i fohold til hvilke<br />
bestemmelser man har ment skal gjelde. Mer detaljerte kommentarer til de enkelte bestemmelsene følger nedenfor.<br />
Forslag til rekkefølgebestemmelser<br />
Områdeplanen Hjortnesterminalen Hans Jægers kvartal<br />
E18 i kulvert, lokk over E18, samt all offentlig<br />
infrastruktur nord for E18 sammen med<br />
midlertidige omkjøringsveier, skal være<br />
sikret opparbeidet i henhold til gjeldende<br />
regulering før det gis igangsettingstillatelse<br />
for første byggetiltak innenfor planområdet<br />
nord for E18.<br />
Innspill til de enkelte bestemmelsene<br />
EBY mener at tinkern bør inkluderes i områdeplanen § 13.1 pkt<br />
1.<br />
E18 i kulvert, lokk over E18, samt all offentlig<br />
infrastruktur sør for E18 sammen med<br />
midlertidige omkjøringsveier, skal være<br />
sikret opparbe-idet i henhold til gjeldende<br />
regulering før det gis igangsettingstillatelse<br />
for første byggetiltak innenfor planområdet<br />
sør for E18.<br />
§ 13.1pkt 1<br />
Før det gis igangsettingstillatelse for<br />
første byggetiltak i planområdet, skal<br />
E18 i kulvert, lokk over E18, samt all<br />
offentlig infrastruktur sør for E18<br />
sammen med midlertidige<br />
omkjøringsveier, skal være sikret<br />
opparbeidet i henhold til gjeldende<br />
regulering.<br />
§ 11.1,pkt 1<br />
Før det gis tillatelse til tiltak for første<br />
byggetrinn i planområdet skal all<br />
offentlig infrastruktur være sikret<br />
opparbeidet.<br />
E18 i kulvert, lokk over E18 og midlertidige omkjøringsveier må<br />
inkluderes i § 11.1 pkt 1 i forslaget til detaljplan for Hans Jægers<br />
kvartal på tilsvarende måte som i detaljplanen for<br />
Hjortnesterminalen § 13.1 pkt 1.<br />
Det skal være gjennomført<br />
designkonkurranser for utforming av<br />
havnepromenaden (felt HP1-HP4),<br />
Brannskjærparken (felt P1,<br />
P2),Generaldirektørallmenningen (felt S16,<br />
P3) og Framnesallmenningen (felt HP3, S4,<br />
S11, P7, P4, P6) og signalbygg i Hjortnesbuen<br />
(felt H6), før det gis rammetillatelse for de<br />
angitte feltene.<br />
§ 13.1,pkt 2<br />
Før det gis rammetillatelse for<br />
utbygging i planområdet, skal det<br />
være gjennomført en<br />
designkonkurranse for<br />
havnepromenaden (felt HP2/ HP3)<br />
og Brannskjærparken (felt P2),<br />
Framnesallmenningen (felt HP3, S4)<br />
og for hotellet i felt H5a/H5b.<br />
§ 11.3,pkt 1<br />
Før det gis rammetillatelse for første<br />
byggetrinn skal det være gjennomført<br />
plan- og designkonkurranse for<br />
havnepromenaden (felt HP1-HP4) og<br />
Generaldirektør-allmenningen (felt S16,<br />
P3).<br />
Bestemmelsene i detaljreguleringene og områdeplanen bør<br />
samsvare hva gjelder plan- og<br />
designkonkurranse/designkonkurranse for Havnepromenaden.<br />
For øvrig vises det til EBYs tidligere kommentarer vedrørende<br />
krav om designkonkurranse, se punkt 8 i hoveddokumentet i<br />
høringsuttalelsen.<br />
Innenfor hver hensynssone H810_1-6:<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse for<br />
bebyggelse skal offentlig tilgjengelige areal,<br />
herunder samferdselsanlegg, teknisk<br />
infrastruktur, blå- og grønnstruktur være<br />
opparbeidet i henhold til gjeldende<br />
regulering med mindre andre bestemmelser<br />
er angitt nedenfor.<br />
§ 11.3,pkt 4<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse for<br />
bebyggelse skal tilliggende offentlig<br />
tilgjengelig areal, herunder<br />
samferdselsanlegg, teknisk infrastruktur,<br />
blå- og grønnstruktur være opparbeidet i<br />
henhold til gjeldende<br />
regulering.<br />
Metodikken med at § 13.1 pkt 4 i områdeplanen snevres inn i<br />
etterfølgende bestemmelser i områdeplanen, uten at man<br />
tydeliggjør i de etterfølgende følgende bestemmelsene at de<br />
innebærer en innsnevring, fremstår som uoversiktlig.<br />
Områdeplanen § 13.1 pkt 4 harmonerer heller ikke med § 11.3<br />
pkt 2 i detaljplanen for Hans Jægers kvartal, som er begrenset til<br />
å gjelde "tilliggende" offentlig areal. Videre er det ingen<br />
tilsvarende bestemmelse i detaljplanen for Hjortnesterminalen.<br />
Dette er forvirrende og fremstår som utilsiktet.<br />
Side 166<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
§ 13.1, pkt 5<br />
§ 13.1, pkt 6<br />
§ 13.1, pkt 7<br />
§ 13.1, pkt 8<br />
§ 13.1, pkt 9<br />
Minst halvparten av offentlige tilgjengelig<br />
areal, som ligger mellom ulike byggfelt i et<br />
delområde, skal være ferdig opparbeidet i<br />
henhold til gjeldende regulering samtidig<br />
med bebyggelsen.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse for<br />
bebyggelse i felt som grenser til<br />
havnepromenaden ( felt HP2,HP3, HP4 og S3)<br />
samt Brannskjærparken (felt P1,P2, F3), skal<br />
offentlig tilgjengelig areal være opparbeidet.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse for<br />
bebyggelse som ligger innenfor midlertidig<br />
bygge- og anleggsområde, skal felt HP1-HP3<br />
være ferdig opparbeidet.<br />
Plan for felles teknisk kulvert skal være<br />
utarbeidet i henhold til gjeldende regulering<br />
før det gis rammetillatelse for tiltak som<br />
berøres av denne.<br />
Plan for lokal overvannshåndtering inklusive<br />
fordrøyningsbasseng i felt P4 (Orions belte)<br />
skal være utarbeidet senest samtidig med<br />
reguleringsplan for H810_6. (Nord området)<br />
§ 13.1,pkt 3<br />
§ 13.1,pkt 4<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
til bebyggelsen i felt som grenser til<br />
havnepromenaden (felt HP2, HP3),<br />
samt Brannskjærparken (felt P1, P2),<br />
skal disse arealene være ferdigstilt.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for første byggetrinn for<br />
byggeområder som ligger innenfor<br />
midlertidig rigg- og anleggssone, skal<br />
felt HP1, HP2 og HP3 være ferdig<br />
opparbeidet.<br />
§ 11.3,pkt 2<br />
§ 11.3,pkt 3<br />
og 5<br />
Minst halvparten av offentlige<br />
tilgjengelig areal, som ligger mellom<br />
ulike byggfelt i et delområde, skal være<br />
ferdig opparbeidet i henhold til<br />
gjeldende regulering samtidig med<br />
bebyggelsen.<br />
• Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for bebyggelse som grenser til<br />
Havneprome-naden (felt HP4 og S18)<br />
og gangareal langs Filipstadkaia (felt S3),<br />
samt Oda plass (felt S2), skal nevnte<br />
offentlige tilgjengelige<br />
arealer være ferdig opparbeidet.<br />
• Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for bebyggelse i felt som grenser til<br />
havnepromenaden ( felt HP4 og<br />
S3), skal offentlig tilgjengelig areal være<br />
opparbeidet.<br />
Avgrensningen "havlparten av offentlig tilgjengelig areal som<br />
ligger mellom ulike byggefelt i et delområde" fremstår som<br />
uklar.<br />
Det bør være samsvar mellom ordlyden i områdeplanen § 13.1<br />
pkt 6, detaljplanen for Hjortnesterminalen § 13.1 pkt 3 og Hans<br />
Jægers kvartal § 11.3 pkt 3 og 5 ("bebyggelse i felt som grenser<br />
til", "bebyggelse som grenser til" samt "disse arealene være<br />
ferdigstilt og " nevnte offentlige tilgjengelige arealer være ferdig<br />
opparbeidet") for å gjøre bestemmelsene klarere og mer<br />
oversiktlige.<br />
Ordlyden i områdeplanen § 13.1 pkt 7 samsvarer ikke med<br />
Hjortnesplanen § 13.1 pkt 4. Dersom det ikke er en<br />
innholdsmessig forskjell mellom bestemmelsene, bør<br />
bestemmelsene formuleres likt. EBY mener også at det fremstår<br />
som forvirrende når det er en slik bestemmelse i detaljplanen<br />
for Hjortnes, men ikke for Hans Jægers kvartal.<br />
Det fremtår som forvirrende når enkelte bestemmelser i<br />
områdeplanen gjentas i detaljplanene, mens andre ikke gjør det.<br />
Reguleringsteknikken bør være gjennomgående.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 167
§ 13.2, pkt 1<br />
§ 13.2, pkt 2<br />
§ 13.2, pkt 3<br />
§ 13.2, pkt 4<br />
§ 13.2, pkt 5<br />
§ 13.3, pkt 1<br />
Min. 5 daa stort massehåndteringsanlegg skal<br />
være sikret for hele byggeperioden<br />
innenfor planområdet. Lokaliseringen av<br />
anlegget og etableringen av dette, skal være<br />
klarlagt og godkjent før det gis<br />
igangsettingstillatelse for ethvert byggetiltak<br />
innenfor<br />
planområdet.<br />
Energisentral eller en energimessig bedre<br />
løsning skal være i drift før midlertidig<br />
brukstillatelse gis for totalt 40 000 m² BRA<br />
innenfor hensynssonene H810_2 og H810_5.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse for<br />
cruisekai/pir ved Hjortnesterminalen, skal<br />
skipsstøtevoll være ferdigstilt.<br />
Før det gis igangsettingstillatelse for<br />
utbygging av mer enn 1 000 boligenheter,<br />
skal en skole med tilhørende uteareal og<br />
flerbrukshall være ferdigstilt i B6 eller H6.<br />
Før det gis igangsettingstillatelse for<br />
utbygging av mer enn 300 boligenheter, skal<br />
en 4 avdelingers barnehage med tilhørende<br />
uteareal være ferdigstilt. Videre skal det<br />
være ferdigstilt en 4 avdelingers barnehage<br />
med tilhørende uteareal pr. hver 500<br />
boligenheter som bygges ut før midlertidig<br />
brukstillatelse gis for boligenhetene. 272<br />
Filipstad områderegulering - Planbeskrivelse.<br />
Felles uteoppholdsareal skal være ferdig<br />
opparbeidet i henhold til godkjent<br />
utomhusplan før midlertidig brukstillatelse<br />
gis for boliger.<br />
§ 13.2,pkt 3<br />
§ 13.2, pkt<br />
4<br />
§ 13.2,pkt 5<br />
§ 13.2,pkt 6<br />
§ 13.2,pkt 7<br />
§ 13.3,pkt 3<br />
Før det gis igangsettingstillatelse for<br />
utbygging i første utbyggingsetappe,<br />
skal minimum 5 daa til<br />
massehåndteringsanlegg være<br />
reservert på Filipstad.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for totalt 40 000 m2 BRA, skal<br />
energianlegg være i drift.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for cruisekai/pir ved<br />
Hjortnesterminalen, skal nødvendig<br />
skipsstøtevoll og sikkerhetstiltak<br />
være etablert.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for totalt 100 boligenheter i<br />
planområdet, skal skole med<br />
tilhørende uteareal og flerbrukshall<br />
være ferdigstilt i B6.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for totalt 100 boligenheter i<br />
planområdet, skal en 4-avdelingers<br />
barnehage med tilhørende uteareal<br />
være ferdigstilt innenfor Filipstad.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for boliger, skal felles<br />
uteoppholdsareal på tak være ferdig<br />
opparbeidet i henhold til godkjent<br />
utomhusplan.<br />
§ 11.1,pkt 2<br />
§ 11.1,pkt 5<br />
§ 11.1,pkt 3<br />
Før det gis igangsettings-tillatelse for<br />
utbyggingen i første utbyggingsetappe<br />
skal det være sikret et min 5 daa stort<br />
areal innenfor Filipstad som skal<br />
benyttes til massehåndterings-anlegg.<br />
Lokaliseringen av anlegget og etablering<br />
av dette, skal være klargjort og godkjent<br />
før det gis igangsettingstillatelse for<br />
ethvert byggetiltak innenfor<br />
planområdet.<br />
Før det gis brukstillatelse for totalt 40<br />
000 m2 BRA innenfor planområdet skal<br />
energisentralen skal være i<br />
drift.<br />
Før det gis igangsetting for bygging av<br />
mer enn for totalt 250 boligenheter<br />
innenfor planområde skal en<br />
barnehage med tilhørende uteareal være<br />
ferdigstilt.<br />
Ordlyden i § 13.2, pkt 1 i områdeplanen og § 13.2 pkt 3 og § 11.1<br />
pkt 2 i hhv detaljplanen for Hjortnesterminalen og Hans Jægers<br />
kvartal bør være likelydende.<br />
Ordlyden bør være likelydende i områdeplanene og<br />
detaljplanene i den grad innholdet er ment å være det samme.<br />
Nevner blant annet at områdeplanens "energimessig bedre<br />
løsning" ikke er gjentatt i detaljplanene.<br />
Ordlyden i bestemmelsene bør være likelydende, se<br />
detaljplanen for Hjortnesterminalen § 13.2 pkt 5 "og<br />
sikkerhetstiltak være etablert" som skiller seg fra ordlyden i<br />
områdeplanen § 13.2 pkt 3.<br />
Vedrørende detalplanen for Hans Jægers kvartal, menes det at<br />
barnehagen skal være ferdigstilt innenfor planområdet eller<br />
ferdigstilt innenfor Filipstad (som jo er formuleringen i<br />
detaljplanen for Hjortnes).<br />
Det fremtår som forvirrende når områdeplanens bestemmelse<br />
gjentas i detaljplanen for Hjortnes, men ikke for Hans Jægers<br />
kvartal. Reguleringsteknikken bør være gjennomgående.<br />
Side 168<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
§ 13.3, pkt 2<br />
§ 13.3, pkt 3<br />
§ 13.3, pkt 4<br />
§ 13.3, pkt 5<br />
Bebyggelse skal tilknyttes fjernvarmeanlegg<br />
før midlertidig brukstillatelse gis.<br />
Avbøtende støytiltak skal være ferdigstilt før<br />
midlertidig brukstillatelse gis for boligbebyggelse<br />
mot gater og havneterminal, med<br />
støynivå over nasjonale retningslinjer<br />
innenfor egen grunn (byggefelt).<br />
Midlertidig trasé for havnepromenaden skal<br />
være sikret etablert under bygge- og<br />
anleggsperiodene slik at havnepromenaden<br />
kan krysse planområdet. Midlertidige<br />
strekninger skal til enhver tid være opprettet<br />
før igangsettingstillatelse gis i aktuelle felt<br />
som berøres av havnepromenaden. Ved<br />
flytting av den midlertidige<br />
havnepromenaden skal ny trasé være<br />
tilrettelagt før igangsettings-tillatelse for<br />
tilgrensende tiltak gis.<br />
Kunst skal være sikret etablert samtidig med<br />
viktige gater og byrom som angitt i en<br />
overordnet kunstplan, før igangsettingstillatelse<br />
for bebyggelsen i tilgrensende<br />
byggefelt gis.<br />
§ 13.3,pkt 4<br />
§ 13.3,pkt 5<br />
§ 13.3, pkt. 1<br />
og 2<br />
§ 13.3,pkt 6<br />
og pkt 7<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse,<br />
skal bebyggelse tilknyttes<br />
fjernvarmeanlegget.<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse<br />
for boligbebyggelse mot gater med<br />
støynivå over nasjonale<br />
retningslinjer, skal avbøtende<br />
støytiltak skal være ferdigstilt.<br />
• Under bygge- og anleggsperiodene<br />
skal midlertidig trasé for<br />
havnepromenaden være sikret<br />
etablert, slik at havne-promenaden<br />
kan gå gjennom hele planområdet.<br />
Dersom saksgang for felt HP3 ikke er<br />
påbegynt, skal en 10 m bred<br />
midlertidig oppar-beidelse av felt<br />
HP3 være ferdigstilt før det gis<br />
midlertidig brukstillatelse for første<br />
byggetrinn i felt H3. •<br />
Før det gis igangsettingstillatelse for<br />
utbygging i de aktuelle felt, skal<br />
midlertidige strekninger<br />
være opprettet.<br />
• Før det gis igangsettingstillatelse<br />
for bebyggelsen, skal kunst være<br />
sikret opparbeidet i felt HP3 og P2,<br />
som angitt i overordnet kunstplan.<br />
• Før det gis midlertidig brukstillatelse,<br />
skal kunst være etablert i<br />
tilliggende felt i henhold til<br />
overordnet kunstplan.<br />
§ 11.2,pkt 4<br />
§ 11.2,pkt 1<br />
§ 11.2,pkt 2<br />
og 3<br />
Før det gis midlertidig brukstillatelse gis<br />
skal bebyggelsen være tilknyttet<br />
fjernvarmeanlegg.<br />
Midlertidig trasé for havnepromenaden<br />
skal være sikret etablert under bygge- og<br />
anleggsperiodene slik at<br />
havnepromenaden kan gå gjennom<br />
Filipstadområdet. Midlertidige<br />
strekninger skal til enhver tid være<br />
opprettet før igangsettingstillatelse for<br />
utbygging gis i det aktuelle felt som<br />
berøres av avnepromenaden.<br />
Ved flytting av den midlertidige<br />
havnepromenaden skal ny trasé være<br />
tilrettelagt før igangset-tingstillatelse for<br />
tilgrensende tiltak gis.<br />
• Kunstplan for planområdet skal<br />
utarbeides som angitt i bestem-melsene<br />
i områdereguleringen for Filipstad og<br />
denne plans bestemmelse § 3.8. Kunst<br />
på Generaldirektørallmenningen og Odas<br />
plass skal gjennomføres samtidig med<br />
opparbeiding av de to byrommene, i<br />
henhold til overordnet kunstplan.<br />
• Før det gis gangsettings-tillatelse for<br />
bebyggelse i tilgrensende felt gis, skal<br />
kunst være sikret etablert samtidig med<br />
viktige gater og byrom som angitt i en<br />
overordnet kunstplan.<br />
Her bør ordlyden være likelydende i alle reguleringsplanene.<br />
Det fremtår som forvirrende når bestemmelsen i områdeplanen<br />
§ 13.3 pkt 3 gjentas i detaljplanen for Hjortnes, men ikke for<br />
Hans Jægers kvartal. Reguleringsmetodikken bør være<br />
gjennomgående. I tillegg bør ordlyden være likelydende dersom<br />
innholdet er ment å være det samme.<br />
For oversiktens skyld bør bestemmelsene være likelydende så<br />
langt de innholdsmessig er ment å være like.<br />
EBY mener det vil være bedre om kunst ikke inngår i særskilte<br />
rekkefølgebestemmelser, men at kunst er en del av beskrivelsen<br />
av den offentlige infrastrukturen i reguleringsbestemmelsene.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 169
§ 13.4, pkt 1<br />
§ 13.4, pkt 2<br />
§ 13.4, pkt 3<br />
§ 13.5<br />
§ 13.6<br />
Det skal foreligge teknisk avklaring av<br />
tunnelløsning samt midlertidig<br />
omkjøringsvei, på E18 og fjordtrikk-trasé før<br />
det gis ammetillatelse for første byggetrinn i<br />
felt P8, B1, B2, B3 eller P9, B2, B3 og B6.<br />
Før det gis rammetillatelse for første<br />
byggetrinn i felt P8, P9, B1 og B4 eller P8, P9,<br />
B4 og B6, skal det foreligge godkjent<br />
rammetillatelse for HP3.<br />
Dersom felt H3/H6 ikke er ferdigstilt skal det<br />
etableres en støyskjerm/voll i samsvar med<br />
nasjonale retnings-linjer, rundt<br />
terminalområdet før midlertidig<br />
brukstillatelse i felt P8, P9, B1 og B4 eller P8,<br />
P9, B4 og B6 gis.<br />
Det skal foreligge teknisk avklaring herunder<br />
omkjøringsveier og sikres opparbeiding av<br />
tunnelløsning på E18 og fjordtrikktrasé før<br />
det gis rammetillatelse for første bygge trinn<br />
i felt H3/H6.<br />
Ved innsendelse av rammesøknad skal det<br />
være gjennomført prøvegraving rundt<br />
registrert eik ved Munkedamskrysset og<br />
dokumentert hvilke tiltak som må iverksettes<br />
for å gjøre inngrepet så skånsomt som mulig.<br />
§ 13.2 pkt 1<br />
Før det gis rammetillatelse for første<br />
byggetrinn i felt H3, skal det foreligge<br />
teknisk avklaring herunder<br />
omkjøringsveier være sikret<br />
opparbeidelse av tunnel-løsning på<br />
E18 og fjordtrikktrasé.<br />
§ 13.2, pkt 2<br />
Før det gis rammetillatelse til tiltak<br />
under offentlige sam-ferdselsanlegg<br />
skal det foreligge skriftlig ansvarserklæring<br />
i forhold til Bymiljø-etatens<br />
interesser. Ansvarser-klæringen skal<br />
være tinglyst.<br />
§ 13.2, pkt 8<br />
Før ny bebyggelse innenfor<br />
planområdet gis midlertidig<br />
brukstillatelse, skal opprensking<br />
og/eller forsegling av forurensede<br />
sedimenter i fjorden være<br />
gjennomført etter en samlet plan<br />
innenfor planområdet.<br />
§ 11.1 pkt 4<br />
Før det gis igangsettingstillatelse til tiltak<br />
som berører fjordbunnen skal<br />
opprensking og/eller forsegling av<br />
forurensede sedimenter i fjorden skal<br />
være gjennomført etter en samlet plan<br />
innenfor planområdet.<br />
Områdeplanen § 13.5 og detaljplanen for Hjortnesterminalen §<br />
13.2 pkt 1 bør for oversiktens skyld være likelydende så langt de<br />
innholdsmessig sett er like.<br />
Side 170<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 171
Side 172<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 173
Side 174<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 175
Oslo kommune<br />
Småbåtutvalget<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Dato: 22.03.2012<br />
Deres ref.: Vår ref.: 12/00182-41 Saksbeh.: Didrik Johannessen<br />
Arkivkode: 567<br />
Org. enhet: Stab anskaffelser<br />
Tlf:<br />
REGULERINGSPLANFORSLAG - FILIPSTAD<br />
Småbåtutvalget i Oslo kommune behandlet saken i møte den 13.03.2012 og har følgende<br />
kommentarer til planforslaget:<br />
1: Generelt vil planen bidra til færre (en reduksjon) småbåtplasser i Oslo kommune. Det er en<br />
politisk målsetning å øke antall plasser.<br />
2. Buksering (inn- og utseiling) av store cruisebåter vil kunne bli en konflikt med redusert<br />
adkomst til småbåthavn(er) og økt fare for ulykker mellom disse og mindre båter.<br />
3: Småbåthavnen øst for Kongen (Norhavn) blir redusert og tilgjengeligheten til bensin/diesel<br />
inne ved Kroa er blitt begrenset.<br />
4: Utfylling av sjøsiden innover i Frognerkilen samt etablering av ”parklokket” ved Skapsno<br />
(utenfor planområdet, men som er med i planen) vil i betydelig grad redusere antall<br />
småbåtplasser i området. Sjøfronten slik den framstår i dag vil bli rasert dersom de foreslåtte<br />
planene blir realiserte.<br />
5. I innledende diskusjoner har det vært planer om en småbåthavn på innsiden av badeanlegget<br />
på Filipstad. Dette er nå ikke med i planen. Vi mener at dette bør vurderes tatt med i planen.<br />
Dette fordi en småbåthavn vil bidra til å skape et maritimt havnemiljø (ref. Aker Brygge) som<br />
vil være en attraksjon i seg selv. Området slik det framstår nå vil være goldt og lite brukt i og<br />
med at 2-300 meter av kaia skal være en reservehavn for større båter, ev. tallships, som<br />
kommer på besøk. Et annet argument er at en småbåthavn i området vil kunne bidra med 100-<br />
150 nye småbåtplasser, noe som Oslo kommune trenger.<br />
Med hilsen<br />
Erik Wilvang (sign.)<br />
leder Småbåtutvalget<br />
Godkjent elektronisk<br />
Besøksadresse: Telefon: 02 180 Bankgiro: 1315.01.03376<br />
Småbåtutvalget Strømsveien 102 Telefaks: 23 49 30 09 Org.nr: NO 996 922 766<br />
Postadresse:<br />
Postboks 6703 Etterstad E-post: postmottak@bym.oslo.kommune.no<br />
0609 OSLO Internett: www.bym.oslo.kommune.no<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Deres ref.: Vår ref. (journal ID): Saksbehandler: Dato:<br />
200906549-147 10/1500 (12/8918) Knut Magne Galta 28.03.2012<br />
Kommentar til offentlig ettersyn - Forslag til områderegulering med<br />
konsekvensutredning - Filipstad<br />
Undervisningsbygg viser til oversendelse av 09.02.2012, vedrørende offentlig ettersyn av forslag til<br />
områderegulering med konsekvensutredning for Filipstad.<br />
I planbeskrivelsen er 4 alternativer beskrevet. I forhold til temaet skole er det to alternativer som er<br />
vesensforskjellige; Om skolen skal plasseres i Midtområdet (L2 og K2) eller i Hjortnesbuen (L1 og K1).<br />
I begge alternativer er det lagt til rette for en skole med 560. I tilleggsdokumentasjonen fra grunneiere, datert<br />
01.03.2012, blir det oppgitt at det kan innpasses skole med 840 elever i alternativ K1 i Hjortnesbuen. Det er<br />
imidlertid ikke innarbeidet i planbeskrivelsen.<br />
Som bemerket, i vår uttalelse av 20.10.2010, ønsker vi at det planlegges for en skole med 840 elever på Filipstad.<br />
Dette med bakgrunn i at skolekapasiteten i det omkringliggende området allerede i dag er presset. En ny skole på<br />
Filipstad kan således bidra til å avhjelpe den pressede situasjonen. Avsatt bruksareal må økes i planforslaget, fra<br />
6500 BRA til minimum 9000 BRA.<br />
Med bakgrunn i en overordnet vurdering mener UBF at en plassering av skole i Midtområdet til å være bedre enn<br />
en plassering i Hjortnesbuen. Skolen vil da ligge midt inne i boligområdet og ikke i utkanten av det, noe som vil gi<br />
kortere og tryggere skolevei. Elevene vil også unngå å krysse trikketraseen, slik de aller fleste må i alternativet<br />
med Hjortnesbuen. Det å plassere skolen ved en cruiseskipterminal og et stort hotell vurderer vi til å gi en større<br />
usikkerhet i prosjektet.<br />
Undervisningsbygg er for øvrig positiv til rekkefølgekravet som regulerer forholdet mellom bygging av boliger og<br />
skole.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Undervisningsbygg<br />
Idunn Marie Husevåg<br />
seksjonsleder prosjektutvikling<br />
Knut M. Galta<br />
byplanlegger<br />
Dette dokument er elektronisk godkjent og trenger derfor ikke underskrift<br />
Undervisningsbygg Oslo KF<br />
- et foretak i Oslo kommune<br />
www.undervisningsbygg.oslo.kommune.no<br />
e-post : postmottak@ubf.oslo.kommune.no<br />
100954 - 2.9<br />
Postadresse:<br />
Pb 6473 Etterstad<br />
0605 Oslo<br />
Besøksadresse:<br />
Fredrik Selmers vei 2<br />
0663 Oslo<br />
Tlf: 23 06 09 70<br />
Faks: 23 06 09 98<br />
Org.nr: 984 070 659<br />
Bank: 1315.01.03740<br />
Side 176<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Utdanningsetaten<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Dato: 22.03.2012<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr): Saksbeh: Arkivkode:<br />
12/02261-1 Nina Ullestad, 47295555<br />
Utdanningsetatens uttalelse vedrørende forslag til område- og detaljregulering Filipstad<br />
Bystyret vedtok et standardprogram for nye grunnskoler – Bygg for læring – 08.12.2010.<br />
I hht. standardprogrammet skal nye grunnskoler for 1-10 trinn bygges for 840 elever. Dette<br />
fremkommer også av Undervisningsbyggs forhåndsuttalelse av 20.10.2010. Denne<br />
dimensjoneringen kan jf. Bygg for læring alternativt benyttes som skole for 1-7 trinn.<br />
Kommunens befolkningsprognoser også for Filipstads naboområder viser stor elevvekst i årene<br />
fremover, og ny skole på Filipstad bør kunne ta imot elever også fra nærområdet.<br />
Utdanningsetaten ber om at ny skole på Filipstad dimensjoneres for 840 elever iht. Bygg for<br />
læring.<br />
Vedrørende uteareal stiller Utdanningsetaten en rekke funksjonskrav som skal oppfylles, men<br />
har ikke en arealnorm. Utdanningsetaten har derfor ikke innvendinger mot at utearealet pr elev<br />
blir redusert, forutsatt tilsvarende strenge kvalitetskrav til opparbeidelsen av utearealene.<br />
Utdanningsetaten mener at lokalisering i midtområdet er fornuftig. Det er positivt med en<br />
sentral plassering i tilknytning til offentlig park.<br />
Med hilsen<br />
Astrid Søgnen Harald Øvland<br />
direktør avdelingsdirektør<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
Utdanningsetaten Besøksadresse: Telefon: 02 180 Org.nr.: 976820037<br />
Strømsveien 102 Telefaks: 22 65 79 71<br />
0663 OSLO<br />
Postadresse: postmottak@ude.oslo.kommune.no<br />
Pb 6127 Etterstad, 0602 OSLO www.ude.oslo.kommune.no<br />
Oslo kommune<br />
Vann- og avløpsetaten<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364, Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Dato: 27.02.2012<br />
Deres ref.: Vår ref. (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549-147 12/01006-3 Svein Oddvar Korsvik, 47354226 512.1<br />
FILIPSTAD - KUNNGJØRING OM OFFENTLIG ETTERSYN FRA 13.02.2012 TIL<br />
26.03.2012 - FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING<br />
Vi viser til Deres brev datert 09.02.2012 angående kunngjøring om offentlig ettersyn forslag til<br />
områderegulering med konsekvensutredning – Filipstad.<br />
Vann- og avløpsetaten deltar i planprosessen gjennom koordineringsgruppe og i arbeidsgruppe<br />
for teknisk infrastruktur. Vann- og avløpsetaten sine synspunkter kommer frem gjennom dette<br />
arbeidet.<br />
Vann- og avløpsnett.<br />
Når det gjelder eksisterende VA-anlegg som i dag betjener Filipstad-området forutsettes disse<br />
ledningsanleggene å utgå og erstattet med ny vannledning og ny spillvannspumpeledning<br />
tilpasset fremtidig bebyggelse.<br />
Utvikling av nye offentlige VA-ledninger for Hans Jægers Kvartal og resten av området vil<br />
starte ut fra bestående anlegg ved Tjuvholmen.<br />
Våre traseer for VA-anlegg vil bli planlagt anlagt og utviklet løpende vestover i felles traseer<br />
sammen med annen infrastruktur som er som er angitt i forslag til områderegulering for<br />
Filipstad-området.<br />
I planbeskrivelsen for Filipstad punkt 9.3.11 og punkt 11.8.1 har man benyttet begrepet<br />
”teknisk kulvert” og hvor den angitte traseen for teknisk infrastrukturkulvert er tenkt etablert<br />
For Vann- og avløpsetaten sin del, vil en gjøre oppmerksom på at dette er en mulig løsning. Vi<br />
vurderer dette som en svært kostbar løsning som kan erstattes med ordinære grøfteløsninger.<br />
Ordinære grøfter vil foruten å bli vesentlig billigere å etablere også kunne ha et vesentlig<br />
potensial i seg til infiltrasjon for LOD – løsninger som planlegges for området.<br />
Vann- og avløpsetaten Postadresse: Telefon: 02 180 Bankgiro: 1315.01.01462<br />
Postboks 4704 Sofienberg Telefaks: 23 43 70 80 Org.nr.:971 185 589 MVA<br />
0506 Oslo E-post: postmottak@vav.oslo.kommune.no<br />
Besøksadresse: Internett: www.vav.oslo.kommune.no<br />
Herslebs gate 5<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 177
Da Vann- og avløpsetaten forutsetter at Hans Jægers Kvartal som nå er under detaljplanlegging<br />
starter med sin utbygging først, er det en viktig forutsetning at denne utbyggeren i samråd med<br />
ROM Eiendom tar hensyn til nødvendig flomavrenning og annen infrastruktur fra C1, C2 og<br />
C3. Som kjent er dette en nødvendig forutsetning for tilrettelegging av både kort og lang<br />
veitunnel samt utbygging av ROM`s eiendom C1,C2 og C3.<br />
Som det fremgår av vårt vedlagte ledningskart har Vann- og avløpsetaten bestående<br />
avløpsledninger som må holdes i drift inntil utbyggingen av ROM`s eiendom (C2) og en<br />
nedsenket E18 er fullført. Det betyr at ved utbygging Midtområdet må ledningsanlegget<br />
opprettholdes og tilpasses i den nye bebyggelsen. På sikt, det vil si, når utbyggingen av området<br />
C2 er igangsatt og E18 er bygget om vil omleggingen av de aktuelle avløpsledningene inngå i<br />
dette arbeidet. Først når denne omleggingen er gjennomført kan ledningene via Midtområdet<br />
nedlegges.<br />
Fremdriften for utbyggingen ønskes oversendt så snart den foreligger.<br />
Overvannshåndtering.<br />
I kvalitetsprogrammet for Filipstad områderegulering kapittel 3.7 Blågrønn struktur er<br />
overvannshåndtering under punkt om bakgrunn og overordnende føringer og underpunkt<br />
3.7.3 Overvann håndteres lokalt.<br />
Det overvannet som tilhører området bør nyttes lokalt som en ressurs. Overvann som<br />
transporteres gjennom området må håndteres og renses slik at det ikke medfører forurensning.<br />
Under detaljplanleggingen må tiltakshaver vurdere om det er behov for arealer til rensedammer<br />
eller infiltrasjon for å sikre vannkvaliteten. Overvann som skal brukes som vannspeil eller i<br />
åpne kunstige bekker i planområdet må ha tilfredsstillende vannkvalitet.<br />
Med hilsen<br />
Kjell Harald Kopseng Svein O. Korsvik<br />
seniorrådgiver konsulent<br />
Avdeling plan og prosjekt<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
<strong>Vedlegg</strong>: 1<br />
Kopi: Ellen Dahl, prosjektutvikler byutvikling<br />
2<br />
Side 178<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Statlige instanser<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 179
Statlige instanser<br />
3.14 Fylkesmannen i Oslo og Akershus<br />
har følgende bemerkninger til planforslaget:<br />
1. Er positiv til planforslaget med hensyn til å sikre allmennheten<br />
adgang til sjøfronten.<br />
2. Støtter forslaget til streng parkeringsnorm.<br />
3. Støtter forslaget om å legge til rette for to cruiseskip<br />
på Filipstad da dette vil avlaste havnefronten ved Akershus.<br />
4. Peker på viktigheten av sykkeltraséen langs Frognerstranda,<br />
og at det stilles strenge krav til en slik trasé.<br />
5. Støtter forslagets balansering av effektiv utnyttelse og<br />
hensynet til den eksisterende bystrukturen.<br />
I Fylkesmannens brev datert 16.5.2013 fremgår det at innsigelsen<br />
til foreslått parkeringsnorm for detaljregulering for Hans Jægers<br />
kvartal og Hjortnes opprettholdes. Fylkesmannen er av den<br />
oppfatning at hele Filipstadområdet er del av sentrum med felles<br />
parkeringsnorm. Parkeringsnorm for næring skal følge norm for<br />
sentrum og med en maksnorm for bolig.<br />
3.15 Jernbaneverket (JBV)<br />
Jernbaneverkets uttalelse er knyttet til om jernbanens interesser er<br />
ivaretatt i Nordområdet, og om ulike varianter for trikk og<br />
ombygging av E18 får konsekvenser for jernbane i området.<br />
JBV fremmer innsigelse til planforslaget i følgende 5 punkter:<br />
1. Bestemmelsenes § 11.1, regulering i tidsrekkefølge, som sier<br />
at nåværende jernbaneformål opphører når flytting av<br />
eksisterende virksomhet er vedtatt iverksatt.<br />
JBV krever at det tas inn bestemmelse om:<br />
a) at nye arealformål først kan tre i kraft når flytting av<br />
jernbanevirksomheten er gjennomført.<br />
b) at Jernbaneverket er rette myndighet til å utløse nye<br />
arealformål.<br />
Bemerkningen tas til orientering.<br />
Da det var uklart om innsigelsen<br />
rammet områdereguleringen, ble det<br />
tatt kontakt med Marit Lillesveen hos<br />
Fylkesmannen på telefon den<br />
21.5.2013. Det ble avklart at<br />
innsigelsen ikke rammer<br />
områdereguleringen og at brev av<br />
16.5.2013 behandles som en merknad<br />
til planen.<br />
Se planbeskrivelsen kapittel 7.5 for<br />
gjennomgang av hvordan statlige<br />
innsigelser er håndtert<br />
2. Bestemmelsenes § 6.4.2 om lokkoverbygging av sporområdet<br />
for byutviklingsformål. JBV forutsetter at bestemmelsen<br />
suppleres med vilkår om at konsekvenser av lokkoverbygging<br />
skal være avklart gjennom en avtale.<br />
JBV forutsetter at det stilles krav til detaljregulering og<br />
retningslinjer ved lokkoverbygging for C1, C2 og C3, jfr planog<br />
bygningsloves § 12-7 nr. 11.<br />
3. Angitt kotehøyde for trikkebru over jernbanesporene, plankart<br />
vertikalnivå 3, dersom det ikke dokumenteres at høyden er<br />
tilstrekkelig i forhold til forskrift om avstand til<br />
kontaktledningsanlegg. (Forskrift av 20. des. 2005 om<br />
elektriske forsyningsanlegg, kap 8, § 8-4).<br />
4. Manglende rekkefølgebestemmelse i § 13 knyttet til Park/<br />
grøntstruktur i P3, P4 og P7. JBV krever rekkefølge-<br />
Side 180<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
estemmelse som sikrer at områdene er opparbeidet før det gis<br />
igangsettingstillatelse for utbygging i C1, C2 og C3.<br />
5. Formålsgrenser mellom jernbane og veg/sporvogn.<br />
Formålsgrense må justeres slik at jernbanearealer ivaretas.<br />
Alternativt kan det vurderes rekkefølgebestemmelser som<br />
åpner for etablering av trasé for trikk dersom jernbanesporene<br />
er flyttet/frigjort.<br />
JBV har også følgende bemerkninger og krav:<br />
- Trikketraséen: JBV bemerker at trikketraséen ikke kan<br />
krysse jernbanesporene i samme plan så lenge det er<br />
jernbanedrift på Filipstad. Dette er i henhold til Sentral<br />
forskrift av 4. nov. 2011 om jernbaneinfrastruktur § 3-6, siste<br />
ledd.<br />
- Anleggsperioden: JBV aksepterer ikke at midlertidig<br />
omlegging av E18 konsentreres på nordsiden. En viktig<br />
sporveksel vil bli berørt og sette sporene 9-23 ut av drift. -<br />
Alternativt må hele sporområdet bygges om, noe som er svært<br />
kostnadskrevende.<br />
- Nordområdet: JBV peker på at utbygging av Nordområdet<br />
må vente til det er avklart om området berøres av ny<br />
jernbanetunnel under Oslo sentrum, og eventuelle<br />
tunnelarbeider er gjennomført.<br />
3.16 Kystverket Sørøst<br />
Som én av Oslos tre stamnetthavner betjener Hjortnes lokal- og<br />
internasjonal fergetrafikk og charter- og cruisetrafikk. Ihht NTP<br />
2010-2019 skal havna være et sentralt knutepunkt i en<br />
transportkjede, nasjonalt og internasjonalt. En nasjonal målsetting<br />
er at mer transport av gods skal foregå på sjø/bane fremfor vei, og<br />
det må legges til rette for dette. Passasjerfergene til Hjortnes<br />
frakter nesten en tredjedel av alt gods til Oslo, og er viktig i<br />
forhold til å redusere godstransport på vei. Kystverket peker på at<br />
som følge av Fjordbyvedtaket er Oslo havn KFs arealer betydelig<br />
redusert de siste årene. Hjortnesterminalen må sikres tilstrekkelige<br />
arealer for en effektiv og rasjonell havnedrift, også i forhold til<br />
fremtidig behov. Det pekes på tre forhold knyttet til PBEs<br />
hovedalternativ:<br />
a) 5000 m² mindre i grunnareal til havneområde.<br />
b) 2 skipsløsningen vil kunne føre til økte landaktiviteter som<br />
kan gi utfordringer mht arealtilgangen.<br />
c) Større utfylling i sjø, kostnader høyere enn ved 1-skip.<br />
Kystverkets innsigelse er gjeldende inntil følgende utredninger<br />
er gjort:<br />
1. PBEs ulike planforslag må utredes nærmere og dokumentasjon<br />
om at disse areal- og funksjonsmessig vil gi fullgod løsning<br />
for virksomheten i havna må foreligge.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering. Rigg- og<br />
veiomleggingsareal som følger av<br />
bygging av E18 tunnel avklares<br />
endelig i detaljreguleringen for slik<br />
tunnel, med forslagstiller Statens<br />
vegvesen.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Se planbeskrivelsen kapittel 7.5 for<br />
gjennomgang av hvordan statlige<br />
innsigelser er håndtert<br />
2. Det må utredes hvorvidt det er adgang ihht bestemmelsene i<br />
havne- og farvannsloven § 48 til at havnekapitalen kan<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 181
enyttes til å finansiere tunnelutbygging. Det pekes på at lang<br />
tunnel ennå ikke er kostnadsberegnet.<br />
3. Det må utredes og dokumenteres hvordan det kan sikres<br />
kontinuerlig fergedrift under anleggsperioden, samt kostnader<br />
for evt. midlertidig flytting av terminalbygg/tuber.<br />
3.17 NSB, Plan<br />
1. NSB Plan forutsetter at nåværende arealer til verksted,<br />
hensetting og klargjøring av tog beholdes inntil nye løsninger<br />
foreligger. Gjør oppmerksom på at det pr i dag ikke foreligger<br />
konkrete planer om alternativ lokalisering.<br />
2. Peker på betydningen av at det planlegges for robust og<br />
kapasitetssterk infrastruktur for togtrafikken. Det er viktig med<br />
god tilknytning mellom det lokale/regionale togtilbudet og<br />
Fjordtrikken som kollektiv grunnstamme. Skøyen stasjon vil i<br />
denne sammenhengen være et sentralt knutepunkt.<br />
3.18 Oslo Politidistrikt<br />
1. Det må prioriteres løsninger for å unngå mulige<br />
tilbakeblokkeringer, spesielt ut på E18. Politiet er bekymret<br />
for trafikksikkerheten, og at dette kan bli en konsekvens også<br />
utenom rushtidene.<br />
2. Størrelsen på utbyggingen kan også gi forsinkelser på Ring<br />
1, som er hovedtrasé inn og ut vestfra mot sentrum.<br />
3. Det må legges til rette for praktiske og lovlige atkomstmuligheter<br />
for varelevering, av- og påstigningsplasser,<br />
nok parkeringsplasser, og plasser reservert forflytningshemmede.<br />
3.19 Riksantikvaren (RA)<br />
Riksantikvarens vurderer at planforslagene inneholder<br />
elementer som er i uakseptabel konflikt med nasjonale og<br />
viktige regionale kulturminneinteresser. Det pekes på at:<br />
Planområdet er del av hovedstadens sjøfront og et landskapsog<br />
byrom av nasjonal interesse. Oslofjorden utgjør gulvet i<br />
dette landskapsrommet som rammes inn av grønne åser og<br />
omkranses av flere kulturminner av nasjonal betydning.<br />
Beliggenheten innenfor bystrukturen samt relasjonen til det<br />
overordnede by- og landskapsrommet innebærer at<br />
planområdet er spesielt sårbart for høy bebyggelse.<br />
Riksantikvaren støtter å flytte primærkai for cruise bort fra<br />
Akershusneset.<br />
Den foreslåtte cruiseterminalen med skipsanløp vil utgjøre en<br />
barriere og blokkere siktforbindelser mellom fjorden og byen,<br />
samt viske ut historisk lesbarhet i dette viktige<br />
fjordlandskapet.<br />
Riksantikvaren fremmer innsigelse til følgende:<br />
1. Plassering og utforming av havneanlegg og terminal for<br />
cruiseskip. RA mener at vurderingsgrunnlaget er ufullstendig,<br />
og for at RA skal kunne ta stilling til forslagene om etablering<br />
av cruisehavn ønskes visualisering av:<br />
Bemerkningen er tatt til orientering.<br />
Bemerkningen er tatt til orientering.<br />
Tas til orientering<br />
Se planbeskrivelsen kapittel 7.5 for<br />
gjennomgang av hvordan statlige<br />
innsigelser er håndtert.<br />
Side 182<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Visualisering på bakkeplan, menneskelig målestokk<br />
Visualisere forholdet til Bygdøy/Frognerkilen m/u skip<br />
Hvilken grad cruise sperrer for kontakt med sjøen<br />
Fjernvirkning m/u skip sett fra byen bak<br />
Fjernvirkning m/u skip sett fra innseilingen<br />
Snitt/profil av skip/bebyggelse mot eksisterende forhold<br />
Utrede alternative utforminger for cruisekai 1-og 2 skip<br />
Vise vannregnskap og avbøtende tiltak for utfyllingene<br />
2. Utfyllinger av sjøarealer i Frognerkilen. RA krever at det vises<br />
vannregnskap og kompenserende tiltak for utfylling. RA<br />
ønsker løsninger som reduserer inngrep i det overordnede<br />
fjordlandskapet, fortsatt åpenhet i Frognerkilen og minst mulig<br />
utfylling av sjøarealer.<br />
3. Bygningshøyder som er tilstøtende GD-boligen og<br />
Munkedamskrysset må modifiseres. RA krever at høyder<br />
modifiseres og avtrappes med utgangspunkt i eksisterende<br />
byggehøyder i tilliggende område.<br />
4. Høyhuset på 33 etasjer i K1 er i konflikt med<br />
kulturminneinteresser av nasjonal verdi mht by- og<br />
landskapsstruktur.<br />
5. Innsnevring av gateløp/siktlinjer mot fjorden. Krever at:<br />
a) Innsnevringen av Bokkens Plass tas ut<br />
b) Innsnevringen av Kaffegata tas ut<br />
c) Siktforbindelsen fra Tinkern mot fjorden utvides.<br />
6. RA krever bestemmelse som sikrer ivaretakelse av hensynet til<br />
kulturminneloven § 8,4. ledd. Riksantikvaren fremmer<br />
innsigelse mot planforslaget da bestemmelsene formulert i<br />
brev fra Byantikvaren datert 25.01.2012 ikke er innarbeidet.<br />
3.20 Statens jernbanetilsyn (SJT)<br />
1. Statens jernbanetilsyn har ingen merknader til forslaget til<br />
områderegulering med konsekvensutredning.<br />
3.21 Statens vegvesen Region øst (SvRø)<br />
SvRø fremmer innsigelse til alle planalternativ. For løsninger<br />
med lang tunnel er innsigelsen prinsipiell. For løsningene med<br />
kort tunnel opprettholdes innsigelsen inntil fravik fra<br />
vegnormalene er godkjent av Vegdirektoratet,<br />
tunnelforlengelsen er sikkerhetsgodkjent av Vegdirektoratet og<br />
alle SvRøs innsigelser er etterkommet.<br />
SvRø fremmer innsigelse til :<br />
1. Lang tunnelforlengelse:<br />
SvRø bemerker at flytting av Hjortneskrysset 250 meter<br />
vestover vil gi nye bindinger for planer om opprusting av E18<br />
i Oslo. Formell planlegging av E18 på denne strekningen er<br />
ikke igangsatt, og verken planlegging eller bygging av denne<br />
strekningen er prioritert i NTP/Oslopakke 3. Det antas at<br />
avklaringen av løsninger vestover fra Hjortneskrysset ligger<br />
langt fram i tid.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Se planbeskrivelsen kapittel 7.5 for<br />
gjennomgang av hvordan statlige<br />
innsigelser er håndtert.<br />
Innsigelsen er utformet i fire underpunkter:<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 183
a) SvRø er skeptisk til om lang tunnelløsning ivaretar muligheten<br />
til en god løsning forbi Bygdøylokket<br />
b) Det pekes på utfordringer knyttet til anleggsfasen, med dagens<br />
areal til jernbane, og samtidig sikre at E18 og hovedsykkelvei<br />
er operative i hele anleggsperioden.<br />
c) Kostnadene til lang tunnel antas å bli det dobbelte av kort.<br />
d) Byutviklingsgevinsten anses ikke å være tilstrekkelig store for<br />
å forsvare en lang tunnelløsning.<br />
2. Kort tunnelforlengelse:<br />
SvRø er fornøyd med at kort tunnelløsning i hovedsak følger<br />
hovedprinsippene de anbefalte i brev datert 08.04.2011, med<br />
bare østgående ramper inn i tunnelen ved Hjortneskrysset, og<br />
uten tilkoblingsmulighet til Slottsparktunnelen. Det er likevel<br />
er 3 forhold som må utredes/utarbeides:<br />
a) Fravikssøknad fra vegnormalene om sikkerhetsgodkjenning<br />
må utarbeides.<br />
b) Beregning av luftforurensning i og ved munningen av tunnelen<br />
må utføres.<br />
c) Analyse av sikkerhet og risiko for hele tunnelsystemet som<br />
følge av forlengelsen må utføres.<br />
3. Vegene S7 og S8 samt Ring 1:<br />
Ring 1 skal fungere som hovedgate, hovedåre for buss, ha<br />
fordelerrolle for biltrafikk, og være beredskapsveg ved<br />
hendelser inne i tunnelen. Høy trafikksikkerhet og<br />
framkommelighet må vektlegges. Ring 1 må derfor ha færrest<br />
mulige kryss og svingebevegelser. Atkomstvegene S7/ S8 gir<br />
dårligere trafikksikkerhet/framkommelighet på Ring 1.<br />
Innsigelsen er utformet i fire underpunkter:<br />
a) Aksepterer ikke at S7 og S8 får biltilknytning til Ring 1.<br />
b) Peker på at krysset mellom E18-ramper og Ring 1 ikke er løst.<br />
c) Det må avsettes plass til totalt 2 bilfelt og 2 kollektivfelt på<br />
Ring 1.<br />
d) Teknisk detaljplan for Ring 1 må utarbeides og godkjennes av<br />
Statens Vegvesen.<br />
4. Trikketraséen.<br />
Innsigelse til trikketraséen opprettholdes inntil trafikksikkerhet<br />
og avvikling på Ring 1 og hovedsykkelvei er nærmere vurdert.<br />
For god framkommelighet/lesbarhet for kollektivtrafikantene,<br />
anbefales at midtstilt trase for buss og trikk i Ring 1 vurderes.<br />
Innsigelsen er utformet i to underpunkter:<br />
a) Trafikksikkerhet og framkommelighet for andre trafikkgrupper<br />
må vurderes nærmere.<br />
b) Kryssingene av Ring 1 og hovedsykkelveien må vurderes både<br />
med hensyn til trafikksikkerhet og avvikling på Ring 1 og<br />
hovedsykkelveien.<br />
5. Hovedsykkelveien.<br />
Hovedsykkelrute E18 passerer gjennom planområdet. Dette er<br />
den viktigste og mest trafikkerte ruta i Oslo, og det er<br />
Side 184<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
sannsynlig og ønskelig at antallet syklister vil øke. Det pekes<br />
på at sykkeltiltaket derfor må gis en god og robust utforming.<br />
Innsigelsen er utformet i fire underpunkter:<br />
a) Standardbredden på hovedsykkelveien må være 5 meter,<br />
breddekrav må inn i bestemmelsene.<br />
b) Traseer for fotgjengere og syklister må skilles fysisk.<br />
c) Sykkelveien skal ikke krysse viktige veier i plan, beste<br />
planskilte løsning er kulvert/undergang. Planskilte løsninger<br />
ved avkjøring til fergeterminalen løses i detaljregulering, men<br />
det må avsettes tilstrekkelig plass i områdereguleringen.<br />
Arealbehov må dokumenteres.<br />
d) Det må avsettes areal til kryssing av sykkel i plan.<br />
6. Anleggsperioden<br />
Innsigelse til vist areal for omlegging av E18, Ring 1 og<br />
hovedsykkelveien og atkomstforhold til fergeterminalen<br />
i anleggsperiode. Kreves tilstrekkelig areal til midlertidig<br />
omlegging av E18, Ring 1 og hovedsykkelveg og<br />
tilfredsstillende atkomst til fergeterminalen.<br />
Innsigelsen er utformet i to underpunkter:<br />
a) Dokumenteres tilstrekkelige arealer til midlertidig omlegging<br />
av E18, Ring 1 og hovedsykkelveg mens tunnelen forlenges.<br />
b) Det må utarbeides tilfredsstillende atkomst til fergeterminalen<br />
i en anleggsperiode.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 185
FYLKESMANNEN I OSLO OG AKERSHUS<br />
Oslo kommune, plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Deres ref.: Deres dato: Vår ref.: Saksbehandler: Dato:<br />
200906549 09.02.2012 2010/18857-8 Jostein Meisdalen 23.03.2012<br />
Oslo kommune - Filipstad - områderegulering - Reguleringsplan -<br />
Offentlig ettersyn av områderegulering - Fylkesmannens merknader<br />
Vi viser til brev fra Oslo kommune, plan- og bygningsetaten av 09.02.2012.<br />
Fylkesmannen viser til Filipstadsområdets sentrale beliggenhet i Oslo. Å sikre allmennhetens<br />
tilgang til sjøfronten er etter Fylkesmannens syn svært viktig. Fylkesmannen støtter Plan- og<br />
bygningsetatens vurderinger og anbefalinger.<br />
Formålet med planen er utvikling av Filipstadområdet. Ved siden av forslaget til<br />
områderegulering er det framlagt to forslag til detaljregulering.<br />
Overordnede føringer som skal vurderes og ivaretas i kommunal planlegging er listet opp i<br />
Fylkesmannens forventningsbrev til kommunene av 12. mars 2012(www.fmoa.no, under<br />
”areal og bygg”) samt ”Nasjonale forventninger til kommunal og regional planlegging” av<br />
24.6.2011 (se www.planlegging.no).<br />
Fylkesmannen har med fokus på prioriterte politikkområder vurdert planforslaget, og har<br />
følgende konkrete merknader knyttet til nasjonale og viktige regionale interesser.<br />
Fylkesmannens merknader<br />
Filipstadområdet er et sentralt område i Oslo og Fylkesmannen mener at Oslos sentrale<br />
havneområde har en stor regional betydning. Fylkesmannen ber om at det legges spesielt stor<br />
vekt på å sikre allmennheten adgang til sjøfronten. Fylkesmannen mener det er gjort et godt<br />
arbeid med planforlaget og støtter i all hovedsak Plan- og bygningsetatens (PBE) anbefaling.<br />
Parkeringsbestemmelser<br />
Fylkesmannen støtter plan- og bygningsetatens forslag. Filipstad ligger utenfor det definerte<br />
sentrumsområdet i Oslo kommunes parkeringsnormer. Fylkesmannen mener at dette i liten<br />
grad gjenspeiler situasjonen når området blir utbygget. Filipstad er attraktivt og sentralt og vil<br />
fremstå som en del av Oslo sentrum og vi støtter derfor PBEs forslag til strengere<br />
parkeringsregulering. I den sammenhengen vil vi gjøre oppmerksom på at vi har fremmet<br />
innsigelse til foreslåtte parkeringsbestemmelser i to detaljplaner som er fremmet inne i<br />
området.<br />
Postadresse:<br />
Postboks 8111 Dep<br />
0032 OSLO<br />
Besøksadresse:<br />
Tordenskiolds gt 12<br />
Inngang sjøsiden<br />
Telefon: 22 00 35 00<br />
Telefaks: 22 00 36 58<br />
Internett:<br />
www.fylkesmannen.no/OsloOgAkershus<br />
Saksbehandler: Jostein Meisdalen<br />
Direkte telefon: 22003708<br />
E-post: fmoapostmottak@fylkesmannen.no<br />
Org.nummer: NO 974 761 319<br />
FYLKESMANNEN I OSLO OG AKERSHUS<br />
Tilgang til sjøen<br />
Fylkesmannen støtter PBEs anbefaling om å legge til rette for to cruiseskip på Filipstad.<br />
Internasjonale sikkerhetsregler gjør at havneområdene vil være fysisk avstengt når det ligger<br />
cruiseskip til kai. I tillegg er moderne cruiseskip svært store og vil virke som en flere etasjer<br />
høy vegg og stenge utsynet mot vannet for folk som oppholder seg langs kaiene der de ligger.<br />
Ved å konsentrere cruisevirksomheten på Filipstad vil havnefronten ved Akershus kunne være<br />
allment tilgjengelig over lengre perioder. På Filipstad er det meningen at Cruiseskipene skal<br />
legge til langs en pir og denne vil derfor ikke beslaglegge så store kailengder som et evt.<br />
anlegg ved Akershus og derfor vil påvirkningen på allmennhetens tilgang til sjøen være<br />
mindre. Kaifronten langs Akershus er i dessuten vestvendt og har svært gode solforhold, dette<br />
gjør at området er en svært attraktiv del av Oslos sjøfront. Fylkesmannen mener at det ville<br />
være svært uheldig om dette området ble avstengt i store deler av sommersesongen som<br />
hovedkai for Cruiseskip.<br />
Sykkel<br />
Sykkel er et miljøvennlig transportmiddel og det er et nasjonalt mål å øke andelen av reiser<br />
som tas med sykkel. Fylkesmannen vil peke på viktigheten av sykkeltraseen langs<br />
Frognerstranda mot Rådhusplassen. Dette er en av Oslos mest brukte og vellykkede<br />
sykkeltraseer. Fylkesmannen synes det er bra at det stilles strenge krav til en slik<br />
gjennomgående trase. Fylkesmannen vil ved behandlingen av detaljplaner legge vekt på<br />
hvilke løsninger som er valgt og hvordan krysningen av tverrgater gjennomføres.<br />
Landskap og estetikk<br />
Fylkesmannen støtter PBEs vurderinger i planforslaget. Fylkesmannen mener at man har<br />
kommet fram til en god løsning som balanserer hensynet til å utnytte sentrale området<br />
effektivt og ta hensyn til landskapet og til den eksisterende bystrukturen.<br />
Med hilsen<br />
Anne-Marie Vikla<br />
fylkesmiljøvernsjef Are Hedèn<br />
seksjonssjef<br />
Dokumentet er elektronisk godkjent.<br />
Side 186<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
FYLKESMANNEN I OSLO OG AKERSHUS<br />
Oslo kommune, plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Deres ref.: Deres dato: Vår ref.: Saksbehandler: Dato:<br />
13.05.2013 2010/25630-12 Marit Lillesveen 16.05.2013<br />
Oslo kommune - Filipstad - Hans Jægers Kvartal - gbnr 120/2 og 120/4 -<br />
PBE ber om FMs uttalelse til p-norm områderegulering Filipstad alt 2<br />
Vi viser til e-post fra Oslo kommune, plan- og bygningsetaten av 13.5.2013.<br />
Fylkesmannen opprettholder innsigelsen til detaljreguleringsplan for hhv Hans Jæger<br />
kvartal og Hjortnes.<br />
Fylkesmannen er bedt om å vurdere ny reguleringsbestemmelse til områderegulering for<br />
Filipstad § 4.12.1 Bilparkering. Samtidig bes det om tilbakemelding på parkeringsnorm til<br />
detaljreguleringsplan Hans Jægers kvartal og Hjortnes. De tre planforslagene går parallelt. Vi<br />
har i vår uttalelse til områdereguleringen under offentlig ettersyn støttet plan- og<br />
bygningsetaten sitt forslag.<br />
Fylkesmannen viser til e-post av 13.mai 2013 med forslag til reguleringsbestemmelsene §<br />
4.12.1 Bilparkering for områderegulering Filipstad. Vi er fortsatt av den oppfatning at hele<br />
Filipstadområdet er del av sentrum med felles parkeringsnorm.<br />
Fylkesmannen opprettholder innsigelsen til detaljreguleringsplanene, jf brev fra<br />
Fylkesmannen datert 8.4.2013 hvor vi opprettholder innsigelsen til detaljreguleringsplan for<br />
Hjortnesterminalen og Hans Jægers kvartal. Vi anser at hele Filipstadområdet er svært<br />
sentralt og at parkeringsnorm for næring skal følge norm for sentrum og med en maksnorm<br />
for bolig. Dette må gjenspeiles i områdereguleringen for Filipstad.<br />
Med hilsen<br />
Anne-Marie Vikla<br />
fylkesmiljøvernsjef Ellen Lien<br />
seksjonssjef<br />
Dokumentet er elektronisk godkjent.<br />
Postadresse:<br />
Postboks 8111 Dep<br />
0032 OSLO<br />
Besøksadresse:<br />
Tordenskiolds gt 12<br />
Inngang sjøsiden<br />
Telefon: 22 00 35 00<br />
Telefaks: 22 00 36 58<br />
Internett:<br />
www.fylkesmannen.no/OsloOgAkershus<br />
Saksbehandler: Marit Lillesveen<br />
Direkte telefon: 22003639<br />
E-post: fmoapostmottak@fylkesmannen.no<br />
Org.nummer: NO 974 761 319<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 187
Side 188<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 189
Side 190<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 191
Fra: Myckland Henning [HenningM@nsb.no]<br />
Sendt: 12. april 2012 09:21<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Kopi: Bjørkto Sissel; Dammen Jan Harald; Tomasgard Tore<br />
Emne: 12/1146-2 - Konsekvensutredning<br />
Oslo kommune<br />
Plan– og bygningsetaten<br />
Områderegulering Filipstad (saksnr. 200906549)<br />
Vi viser til oversendt forslag til områderegulering av Filipstad, med endret høringsfrist til<br />
20.04.12.<br />
Planforslaget viser en spennende utvikling av <strong>Fjordbyen</strong> ved Filipstad. Vi vil imidlertid<br />
understreke forutsetningen om at nåværende arealer til verksted, hensetting og klargjøring av tog<br />
beholdes inntil evt. nye arealer for disse aktiviteter er etablert. Pr. i dag foreligger det ingen<br />
konkrete planer om alternativ lokalisering.<br />
Økt vekt på kollektive trafikkløsninger innebærer også økt betydning av robust og kapasitetssterk<br />
infrastruktur for togtrafikken. For den nye <strong>Fjordbyen</strong> ved Filipstad er det i tillegg viktig med god<br />
tilknytning mellom det lokale / regionale togtilbudet og Fjordtrikken som kollektiv grunnstamme.<br />
Skøyen st. vil i denne sammenheng være et sentralt knutepunkt.<br />
Med vennlig hilsen<br />
HENNING MYCKLAND<br />
NSB<br />
Rådgiver, NSB Plan<br />
henningm@nsb.no<br />
nsb.no<br />
T (+47) 93 84 56 03<br />
Side 192<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 193
Side 194<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 195
Side 196<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 197
Side 198<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 199
Side 200<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 201
Side 202<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Organisasjoner<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 203
Organisasjoner<br />
3.22 Aksjon Frognerstranda<br />
Planområdet. Avsender mener at en sentral mangel ved planen er<br />
at man ikke har sett på helheten i området fra Aker Brygge til<br />
innerst i Frognerkilen. Det pekes på at Frognerstranda må<br />
tilrettelegges for park og friluftsaktiviteter, mens PBE på sin side<br />
har forsøkt å lage «park» av et frimerkestort område på Filipstad.<br />
Det hevdes at Frogner bydelsutvalg har gått enstemmig mot<br />
planen.<br />
Siktlinjer. Det pekes på at ivaretakelse av siktlinjer og kontakt<br />
mellom den historiske byen og fjorden, kontakt mellom de ulike<br />
bydelene og visuell kontakt med det overordnede<br />
landskapsrommet bør være premiss.<br />
Hovedveisystem. Avsender mener at E18 bør forbli uendret inntil<br />
jernbanedriften er avviklet og veien kan legges under bakken i sin<br />
helhet langs Frognerstranda.<br />
Ferge-/cruise/utfyllinger i sjø. Det pekes på at fergetrafikken vil<br />
reduseres når taxfreehandelen mellom Oslo/EU opphører, og at<br />
redusert fergetrafikk kan avvikles på Vippetangen/ Sjursøya.<br />
Foreslås at fergeterminalen for Color Line forblir uendret til man<br />
ser utviklingen av fergevirksomheten og evt. til Color Lines<br />
leieavtale opphører. Mener Oslo har dårlige geografiske og<br />
økonomiske forutsetninger for snuhavn, (vedlagt notat fra Carl<br />
Groven) det bør ikke satses på ny havn med store masseutfyllinger<br />
som hindrer tilgang til fjorden.<br />
Det foreslås at områdereguleringen begrenses til å omfatte Hans<br />
Jægers kvartal. Det er sannsynlig at dette området vil måtte<br />
bebygges som et separat område uansett.<br />
3.23 Den tyske skole i Oslo, v/Hans Jacob Bull-Berg<br />
Avsender peker på Oslos behov for flere nye skoler og mener at<br />
det må planlegges for mer enn 560 elever– som er tilpasset<br />
behovet til den planlagte boligmassen på Filipstadområdet.<br />
Viser til Skolebehovsplan 2012-22 og behov for nye barne-<br />
/ungdoms-/videregående skoler. Egnede arealer for nye skoler er<br />
knapt tilgjengelige. Avsender ønsker etablering av Den tyske skole<br />
Planarbeidet bygger på<br />
Fjordbyplanens prinsipper hvor<br />
delområdene er avgrenset.<br />
Brannskjærparken på 40,7 dekar<br />
planlegges som vår tids nye store<br />
bypark og som et målpunkt for både<br />
byens befolkning og tilreisende, med<br />
anlegg for aktivitet og opphold til<br />
lands og til sjøs.<br />
Sikt fra viktige områder i bakenforliggende<br />
by ivaretas. E18 danner i dag<br />
en barriere og for å oppnå<br />
Fjordbyplanens mål om å knytte byen<br />
til fjorden, og sikre god tilgjengelighet<br />
til fjorden, reguleres den i tunnel<br />
under Filipstad for tidlig realisering,<br />
tidligst oppstart 2017. Dette er en<br />
viktig premiss for utviklingen med<br />
miljøavlastning både for eksisterende<br />
og ny bebyggelse.<br />
Color Line viser til en historisk<br />
passasjer rekord i 2011 på linjen Oslo-<br />
Kiel på 1,2 mill passasjerer, og har tro<br />
på fortsatt vekst. I Bystyrevedtak<br />
27.08.2003 fastslås det fortsatt<br />
fergedrift på Hjortnes. Prognosene for<br />
antall cruiseanløp og<br />
passasjergrunnlag tar utgangspunkt i<br />
Cruisekaiutredningen, utarbeidet av<br />
PBE i samarbeid med Oslo Havn KF<br />
og VisitOslo.<br />
Det er viktig å se området under ett<br />
både med hensyn til regulering og<br />
utarbeidelse av utbyggingsavtaler. Det<br />
legges opp til etappevis utbygging og<br />
en rekkefølge med Hans Jægers<br />
kvartal som 1. etappe.<br />
Detaljregulering for Hans Jægers<br />
kvartal fremmes parallelt med<br />
områderegulering.<br />
Planforslaget legger til rette for skole<br />
for 840 elever og en fire avdelings<br />
barnehage i Hjortnesbuen.<br />
Plan- og bygningsloven gir ikke<br />
anledning til å regulere hvem som<br />
skal etablere skolen, men det valgte<br />
Side 204<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
i Hjortnesbuen samlokalisert med barnehage.<br />
- Viser til økt elevantall og fortsatt forventet vekst.<br />
- Peker på attraktivt uteareal mot fjorden og tilgang til<br />
Brannskjærparken for større elever.<br />
- Vil bety relativt tidlig byggestart (skolens nåværende<br />
leiekontrakt utløper sommeren 2017).<br />
Avsender ser for seg to muligheter:<br />
1. Utgangpunkt i én skole for 560 elever (offentlig skole slik vi<br />
forstår den politisk prosess knyttet til Skolebehovsplanen 2012-<br />
22), og én ikke-offentlig skole iht. vårt behov (se under).<br />
2. Utbyggers forslag til en skole for over 800 elever i Hjortnesbuen<br />
bearbeides både for en offentlig skole på 560 elever samt én ikkeoffentlig<br />
skole iht. vårt behov (se under).<br />
Den tyske skolen skisserer et kapasitetsbehov på 400 elever og 144<br />
barnehageplasser, med mulighet for senere utvidelse med 100<br />
elever (Planinitiativ for Sørkedalsveien 9-11 fra juli 2009).<br />
3.24 Fortidsminneforeningen<br />
Fortidsminneforeningen mener:<br />
- ny struktur må knyttes til eksisterende byvev, og at dette er<br />
ivaretatt ved forlengelse av Huitfeldsgate/etablering av<br />
allmenninger/siktlinjer til fjorden fra byen innenfor.<br />
-løsning med lang tunnel for E18 er å foretrekke da denne gir best<br />
kontakt mellom ny og eksisterende bydel.<br />
- kaifronten i granitt på den gamle Filipstadkaia må bevares.<br />
- bebyggelseshøyden foran Generaldirektørboligen reduseres.<br />
- signalbygg på 33 etasjer er uakseptabelt m/hensyn til Akershus<br />
Festning, og i strid med Fjordbyplanen (nedtrapping mot sjø). Høy<br />
bebyggelse utvisker byens overordnede landskapstrekk.<br />
- hovedhavn for cruise legges til Hjortnes, ikke ved Akershus<br />
Festning. Havnepromenaden v/Vippetangen sikres sjøkontakt.<br />
3.25 Frogner Historielag<br />
Ønsker at planen sikrer:<br />
- lett adgang til fjorden.<br />
- gode sykkelstier som tilrettelegger for sykkelbruk.<br />
- at det settes av plass til idrettsformål til barn og unge.<br />
- at E18 legges i tunnel (så lang tunnel som mulig).<br />
- sammenhengende gangvei langs sjøen fra Bjørvika til Bygdøy<br />
m/grøntområde og sykkelfelt.<br />
Frogner Historielag har følgende kommentarer:<br />
- Cruisehavn er vanskelig forenelig med boligområdene Filipstad-<br />
/Hjortnes-/Skillebekk. Ønsker ikke cruise på bekostning av fri<br />
ferdsel langs sjøen.<br />
- Det er betenkelig med ytterligere utbygging av sjøområder.<br />
- L2s havneplan er funksjonelt å foretrekke framfor L1/K1.<br />
- L2 foretrekkes også ut fra at den gir høyest boligandel.<br />
- Ønsker lavere kontorandel/høyere boligandel m/tilhørende<br />
formålet åpner for at det kan etableres<br />
offentlig eller privat skole innenfor<br />
området H7 H6. Også områdene B1-5<br />
hjemler skole og barnehage. Ved<br />
eventuell skole- og<br />
barnehageetablering her, må<br />
minimums boligareal, boligkvalitet,<br />
arealkrav til skole og barnehage<br />
tilfredstilles.<br />
Sikt fra viktige steder i<br />
bakenforliggende by ivaretas. Ut fra<br />
forhold bl a knyttet til Oslopakke 3<br />
føres ikke lang tunnel videre.<br />
Bevaring av granittkaier innerst i<br />
Filipstadkilen er innarbeidet i planen.<br />
Justering/nedtrapping av<br />
bygningshøyder foran<br />
Generaldirektørboligen er gjort etter<br />
offentlig ettersyn.<br />
Bystyret har gjennom Fjordbyvedtaket<br />
åpnet for et bygg på 12 etasjer på<br />
Filipstad, noe også PBE mener er<br />
tilstrekkelig for et landemerke. PBE<br />
anbefaler toskipspir på Hjortnes da<br />
dette avlaster Akershusstranda, sikrer<br />
større tilgjengelighet og skåner<br />
kulturminner her.<br />
Allmenningene og Havnepromenaden<br />
vil gi befolkningen god tilgang til<br />
fjorden.<br />
Havnepromenaden med trasé fra<br />
Grønlia i øst til Bygdøy i vest er<br />
planlagt langs Filipstadkaia til<br />
Frognerstranda. Eneste stedet hvor det<br />
ikke er direkte kontakt med sjøen er<br />
ved terminalområdet hvor den følger<br />
Framnesallmenningen. Det legges opp<br />
til hovedsykkelvei sør for E18/<br />
Filipstad Allé, flerbrukshall, bading<br />
og gode muligheter for<br />
utendørsaktiviteter.<br />
Lang tunnel er ut fra forhold bl a<br />
knyttet til Oslopakke 3 ikke ført<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 205
servicefunksjoner utenfor Hjortnesterminalen.<br />
- Ingen bemerkninger til gjennomsnittlig byggehøyde, men<br />
anbefaler varsomhet ved plassering av høye bygg. Hotell på 33<br />
etasjer er ikke ønskelig.<br />
- Manglende redegjørelse for trikk/t-bane/jernbanestasjon.<br />
- Navnsetting behandles senere. Anbefaler at navn ikke tilknyttes<br />
tilfeldige private næringsvirksomheter. Merknader til navnet<br />
Generaldirektørallmenningen (tungt) og Framnesallmenningen<br />
(ingen tilknytning til Framnes).<br />
Frogner historielag anbefaler L2 med de overnevnte reservasjoner<br />
og bemerkninger.<br />
3.26 Frogner Høyre<br />
Avsender støtter ikke planforslagene fordi de gir:<br />
- Høy og tett utbygging.<br />
- En mur med signalbygg, som stenge inne bydelen bak.<br />
- Økte trafikale og miljømessige belastninger.<br />
- Prioritet av cruise på bekostning av innbyggernes interesser.<br />
Ønsker at barrierer (E18, jernbane og havnevirksomhet) fjernes<br />
slik at bydelen knyttes til sjøen/bakenforliggende by.<br />
Frogner Høyre fremhever betydningen av å:<br />
- Binde sjøen og den eldre, bevaringsverdige bebyggelsen på<br />
Frogner sammen med bebyggelse og gatenett på Filipstad.<br />
- Sikre og skape nye grøntområder, slik at den viktige<br />
rekreasjonsfunksjonen Frognerstranden har i dag styrkes.<br />
- Frigjøre arealer ved å fjerne unyttige jernbanespor.<br />
Frogner Høyre vil stille følgende betingelser til utbyggingen:<br />
1. Ikke legge til rette for cruise på Hjortnes.<br />
- Området svekkes som rekreasjonssted for allmennheten.<br />
- Trafikkstøy og forurensning vil øke.<br />
- Kostnader til utbygging/vedlikehold av veinett påbeløper.<br />
- Lovpålagte sikkerhetssoner legger beslag på arealer.<br />
- Bygninger og skip stenger sikt til naboer og gateløp.<br />
- Småbåttrafikken rammes.<br />
Frogner Høyre mener at utvidelse av terminal og ny cruisepir er i<br />
strid med bystyrets kompromiss om delt fergeløsning, og at<br />
cruisehavn bør legges til industriområder, jfr København.<br />
videre etter offentlig ettersyn.<br />
Kombinasjonen cruise og bolig kan<br />
være utfordrende og krever gode<br />
løsninger og støyavbøtende tiltak.<br />
Hjortnesbuen vil fungere som<br />
skjermende støybuffer mot<br />
omkringliggende boligbebyggelse.<br />
Innen planforslagets rammer er det<br />
innpasset så stor boligandel som kan<br />
anses forsvarlig samtidig som kravet<br />
til god boligkvalitet tilfredsstilles.<br />
Planen legger til rette for trikk/t-bane<br />
/jernbanestasjon. Oppfølging av dette<br />
gjøres av Ruter/JBV.<br />
Områdereguleringens alternativ 1 er<br />
innenfor Fjordbyplanens rammer for<br />
utbyggingens størrelse og<br />
byggehøyde.<br />
Foreslått utnyttelse i alternativ 2<br />
ligger noe over det som er fastsatt i<br />
Fjordbyplanen, samt i dette<br />
alternativet foreslås det et signalbygg<br />
på 33 etasjer.<br />
E18 i tunnel fjerner barrieren. Det<br />
legges til rette for å nedlegge<br />
jernbanevirksomhet på sikt.<br />
Siktforhold ivaretas, fysisk<br />
forbindelse i Havnepromenade<br />
Nye og eksisterende grøntområder er<br />
sikret i planen. Driftbanegården<br />
beholdes inntil Jernbaneverket<br />
etablerer alternativ lokalisering.<br />
Økt cruisekapasitet i Oslo er ønsket,<br />
og temaet er utredet på bestilling av<br />
bystyret i sak 256/2003 pkt 2 om delt<br />
fergeterminal.<br />
Tilgjengeligheten til området vil bli<br />
som i dag. Utsyn og siktlinjer vil bli<br />
påvirket av cruiseskip som ligger til<br />
kai men i mindre grad av ny<br />
havneterminalbebyggelse.<br />
Risikoen for at småbåter og cruiseskip<br />
kolliderer er vurdert som liten.<br />
2. Trafikkutfordringer må løses før utbygging starter.<br />
- Trafikkproblemer og kollektivtransport må løses.<br />
- Sporområdet må utnyttes, frivillig eller ved ekspropriasjon.<br />
- Overbygget E18 gjennom Filipstad som fortsetter enten i tunnel<br />
eller i senketunnel.<br />
Det er ikke påvist at forslaget fører til<br />
økt trafikal og miljømessig belastning.<br />
E18 i tunnel vil forbedre dagens luftog<br />
støykvalitet for omkringliggende<br />
områder. Ferge- og cruiseterminalen<br />
Side 206<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
- Løsning med T-bane foretrekkes framfor trikk.<br />
3. Ikke bare bolig og næring<br />
- Det foreslås at det legges til rette for et vitensenter.<br />
4. Ønsker et arkitektonisk flaggskip i stedet for hotellblokk<br />
- Ønsker kulturbygg som er tilgjengelig for allmennheten.<br />
- Foreslått hotellblokk på 33 etasjer vil svekke fjordbyeffekten og<br />
gi mer trafikk, støy og forurensning.<br />
5. Krav til begrenset byggehøyde på maksimalt 5 etasjer<br />
- Ønsker å sikre sammenheng med byen bak.<br />
- Ønskelig å redusere høyder og tetthet i Hans Jægers kvartal.<br />
- Skeptisk til skyggevirkninger ny bebyggelse vil skape.<br />
- Ønsker sikring av siktlinjer og forlengelse av gateløp fra<br />
Drammensveien og Henrik Ibsens gate mot sjøen.<br />
vil gi økt busstrafikk, men terminalens<br />
nærhet til påkjøring til tunnelen<br />
ansees som fordelaktig. Det<br />
tilrettelegges for trikk, buss og t-bane-<br />
/jernbanestasjon i umiddelbar nærhet<br />
til terminalen.<br />
Planforslaget åpner for skole med<br />
biblioteksfilial, flerbrukshall,<br />
akvarium.<br />
I Fjordbyplanen angis det<br />
byggehøyder inntil 8-10 etasjer, med<br />
unntak av et signalbygg på inntil 12<br />
etasjer. PBE anbefaler ikke det<br />
foreslåtte høyhuset, men har lagt til<br />
rette for at det kan fremmes som et<br />
alternativ til politisk behandling. I tråd<br />
med intensjonene i Fjordbyplanen<br />
skal det gjennomføres plan- og<br />
designkonkurranse for signalbygg. Ut<br />
fra sol- og skyggestudiene kan ikke<br />
forslagstiller se at planforslaget<br />
svekker solforholdene vesentlig for<br />
omkringliggende bebyggelse.<br />
Frogner Høyre støtter uttalelsene fra Frogner bydelsutvalg og<br />
Plansmia vedr etablering av skole, barnehage og park og støtter<br />
generelt Plansmias forslag og ber om at dette blir utarbeidet som et<br />
fullverdig alternativ til områderegulering, og fremmes samtidig og<br />
på lik linje med de øvrige alternativer til politisk behandling.<br />
Frogner Høyre støtter følgende i Plansmias forslag:<br />
- at hele området ved Frognerstranda ses i sammenheng med<br />
Filipstad og at E18 legges i senketunnel. Frognerstranda er gitt lav<br />
bebyggelse med plass for skole etc. og rekreasjonsområder for hele<br />
Oslo. Det sammenhengende grøntarealet som gjør det mulig å<br />
spasere hele <strong>Fjordbyen</strong> ut til Bygdøy.<br />
- foreslått alternativ med en overdekket E 18 gjennom Filipstad<br />
med nødvendige åpninger omkranset av næringsbygg som er<br />
mindre berørt av trafikkstøy enn boligene.<br />
- fergeterminalen flyttes til innenfor " Vorta" og frigjør et stort<br />
asfaltert trafikkområde som tilrettelegges som en stor park for hele<br />
byen i fjordkanten, med direkte forbindelse til Tinkern.<br />
- måten forslaget binder det nye byområdet til den eksisterende<br />
bebyggelse bak hva gjelder bl.a. bygningshøyde.<br />
- gode miljøvennlige løsninger for trafikk/kollektivtransport og at<br />
det tilgodeses skole/barnehage/alders- og sykehjem.<br />
3.27 Frogner Venstre (FV)<br />
FV ønsker:<br />
- en grønn strandpromenade langs Frognerstranda og anbefaler<br />
bystyret å velge en løsning som muliggjør at mest mulig av E18<br />
Ettersom Plansmias materiale er en<br />
merknad, vil den følge saken frem til<br />
politisk behandling.<br />
Se for øvrig kommentar til merknad<br />
3.1 Bydelsutvalg Frogner.<br />
Den planlagte Havnepromenaden vil<br />
sikre den videre grønne forbindelsen<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 207
langs Frognerstranda legges under bakken/vann.<br />
- utredning av Offentlig Privat Samarbeid for E18- Frognerstranda<br />
under bakken utenfor Oslopakke 3.<br />
- sammenhengende grøntdrag mellom sentrum og folkeparken på<br />
Bygdøy, fra Slottsparken via Tinkern eller Rådhusplassen via<br />
Filipstad.<br />
vestover langs Frognerstranda.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
- at utbyggingen synliggjør en høyere standard for norsk<br />
miljøteknologi.<br />
- minimum 100 daa friareal på og at Brannskjærparken etableres<br />
med fleksible aktivitetsområder for barn og unge, tilrettelegging<br />
for kulturopplevelser, samt for aktiviteter knyttet til park og fjord.<br />
- en bygningsmasse som tilfredsstiller passivhusstandard og<br />
bygges etter bærekraftige byggeprinsipper. Materialvalg som gir<br />
best mulig klimaregnskap (f.eks.tre).<br />
- fjernvarme supplert m/ solfangere, solceller og vindturbiner.<br />
Gjenvinning av overskuddsvarme. Designe byggene slik at kjøling<br />
av bruksareal blir unødvendig.<br />
- at Filipstad primært betjenes av T-bane supplert med elektriske<br />
busser. Ønsker å verne eksisterende grøntområder og mener det<br />
ikke er hensiktsmessig m/ trikk.<br />
- gode lokale fritidsaktiviteter som bygger sosial kompetanse og<br />
god helse (ungdomsklubber og flerbrukshall). Flerbrukshall bør ha<br />
fleksible arealer for ulike idretter samt svømmeanlegg (min 25 m<br />
lengde) og være tilgjengelighet for skolen i skoletiden og for<br />
annen befolkning i helger og resten av dagen<br />
- at cruisebåtene kan ligge til bøyer eller anker på fjord og at<br />
passasjerer fraktes inn med mindre båter. Kan alternativt legge til<br />
kai v/Vippetangen, Slemmestad eller i Drammen.<br />
FV går imot ny cruiseterminal da den fører til dårligere<br />
luftkvalitet, luftutskifting og sikt til sjø. Den vil være i konflikt m/<br />
småbåttrafikk, fergetrafikk og vannaktiviteter.<br />
- at kommunen går i dialog med Color Line med tanke på flytting<br />
av eksisterende fergeterminal slik at området kan frigjøres til<br />
boligformål, grøntareal/strand med vannaktiviteter. Color Line<br />
foreslås flyttet til sydspissen av Filipstad med terminalområde som<br />
delvis overbygget grøntareal.<br />
- Filipstad som primært boligområde (75%) og levende bydel med<br />
næringsarealer på gateplan og ulike publikumsrettede funksjoner.<br />
- en mangfoldig bydel med lavterskelboliger for barnefamilier og<br />
enslige og kommunale utleieleiligheter og studentboliger.<br />
Det forutsettes utført en plan- og<br />
design konkurranse for mer detaljert<br />
utforming av parken.<br />
Tas til orientering. Behandles i<br />
Kvalitetsprogrammet.<br />
Tas til orientering. Behandles i<br />
Kvalitetsprogrammet.<br />
Kollektivløsning er utarbeidet i<br />
samarbeid med Ruter slik at det ligger<br />
til rette for opparbeidelse når dette<br />
vedtas politisk.<br />
Det reguleres inn Flerbrukshall med<br />
mulighet for svømmeanlegg i<br />
tilknytning til skole som kan komme<br />
nærområdet til gode utenfor<br />
skoletiden.<br />
Cruisekaiutredningen vil muligens bli<br />
behandlet parallelt med<br />
områdereguleringen. 2-skipsløsningen<br />
på Hjortnes vil avlaste<br />
Akershusstranda og skåne det unike<br />
kulturmiljøet her. At småbåter<br />
kolliderer med cruiseskip er i Risikoog<br />
sårbarhetsanalysen vurdert som lite<br />
sannsynlig.<br />
Color Line har festekontrakt med Oslo<br />
Havn til 2036. Vedtak i Bystyret 27.8.<br />
2003 Sak 256: Terminal for<br />
utenlandsfergene - Byrådssak 143 av<br />
22.05.2003) fastslår fortsatt fergedrift<br />
på Hjortnes.<br />
Tas til orientering. Filipstad<br />
planlegges med boligandel ca 40%.<br />
Tas til orientering. Dette kan ikke<br />
sikres særskilt gjennom bestemmelser.<br />
Side 208<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
-parkeringsareal for beboere under bakken.<br />
- at kommunene tar en proaktiv rolle mot Jernbaneverket for å<br />
frigjøre jernbanetomten ved Filipstad.<br />
Ut fra hensynet til areal- og energieffektivitet vil FV tillate høyere<br />
gjennomsnittlig byggehøyde lengst bak i HJK enn i det som er lagt<br />
ut til offentlig ettersyn under forutsetning av at det stilles strenge<br />
krav til utforming av bygg/grøntområder rundt.<br />
FV forutsetter at det tas hensyn til bydelens skole- og<br />
barnehagebehov, samt at det anlegges egne skolegårder og ikke<br />
baserer seg på at Brannskjærparken skal benyttes til dette.<br />
FV går mot at skinnegående kollektivtransport legges på<br />
overflaten gjennom eksisterende grøntområder da dette vil<br />
ødelegge disse områdene (f.eks Skarpsno og Tinkern).<br />
Finansiering av eventuelle merkostnader for infrastruktur og<br />
flytting av fergeterminal må utredes i forhold til økte tilgjengelige<br />
tomtearealer til bygg ved Hjortnes og langs Frognerstranda, økt<br />
byggehøyde i HJK, bomavgift, havneavgift og mulige OPS<br />
løsninger.<br />
Ønsker at de viktigste elementene i den alternative planen utredes<br />
videre før områdeplanen for Filipstad og Frognerstranden blir<br />
vedtatt.<br />
FV anbefaler å vente med detaljreguleringene.<br />
3.28 Idrettens Samarbeidsutvalg St.Hanshaugen v/Bjørn<br />
Solheim (ISU)<br />
Avsender gjør oppmerksom på at areal avsatt til idrett er for lite<br />
Det planlegges p-areal under bakken.<br />
På sikt er det aktuelt å flytte<br />
jernbanevirksomheten fra Filipstad,<br />
både for å finne mer egnet sted og<br />
frigjøre arealer til byutvikling.<br />
Driftbanegården beholdes inntil<br />
alternativ lokalisering foreligger. Når<br />
bruken opphører trer bestemmelsene<br />
om tidsrekkefølge i kraft og området<br />
kan utbygges.<br />
Tas til orientering. Viser til<br />
Riksantikvarens innsigelse mot<br />
byggehøydene i Hans Jægers kvartal.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Ettersom Plansmias materiale er en<br />
merknad, vil den følge saken frem til<br />
politisk behandling.<br />
Tas til orientering. Det foretas<br />
parallell saksbehandling av<br />
detaljreguleringer for to delområder<br />
(Hans Jægers Kvartal og<br />
Hjortnesterminalen), slik at en delvis<br />
realisering av Filipstad kan<br />
påbegynnes så raskt som mulig.<br />
Detaljregulering av E18 tunnel er pr<br />
dato påbegynt. En full realisering av<br />
utbygging ligger innenfor en<br />
langsiktig tidshorisont der det på et<br />
senere tidspunkt må utarbeides<br />
detaljreguleringer for bla.<br />
Midtområdet og Nordområdet.<br />
Er innarbeidet i planen.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 209
(1700 kvm) dersom man ønsker et idrettstilbud med både standard<br />
flerbrukshall og svømmeanlegg. Arealet bør være minst 2500<br />
BRA.<br />
Ut fra at et stort antall beboere i Frognerområdet er uten<br />
svømmehalltilbud, ser ISU det som ønskelig at det planlegges for<br />
svømmeanlegg i tilknytning til den planlagte skolen.<br />
Se illustrasjon av mulig arealdisponering for et areal tilpasset<br />
befolkningsmengden i området.<br />
Idrettshaller, museer og kjøpesentre skaper ikke stor grad av<br />
gateliv, fordi de har lange, høye vegger og få/ingen<br />
vinduer/innganger. ISU viser til at idrettshallen kan brukes som<br />
kjerne i større multifunksjonelle bygninger eller integreres i<br />
terreng med mulighet for aktiviteter på tak. ISU har vedlagt<br />
illustrasjon av hvordan anlegget kan integreres i terrenget<br />
m/helninger, og hvordan en tribune rettet mot ballflaten og scenen<br />
kan legges delvis over svømmeanlegget.<br />
3.29 Kontaktutvalget for Velforeninger i Oslo (KUV)<br />
KUV støtter Plansmias forslag og ber om at dette gjennomgår<br />
samme prosess som de to andre og fremmes for politisk<br />
behandling som et tredje og likeverdig alternativ.<br />
Før Filipstadområdet planlegges må trasevalg for E18 fastlegges,<br />
både på Filipstad/Frognerstranda/videre vestover.<br />
Det pekes på at kollektivtrafikk til Filipstadområdet må planlegges<br />
bedre, også med hensyn til trafikk til Fornebu. T-bane anses som<br />
eneste løsning med tilstrekkelig kapasitet.<br />
KUV mener det ikke er hensiktsmessig å flytte cruisetrafikken til<br />
Filipstad og utvide terminalene. Skipene vil ruve foran<br />
bebyggelsen og kan gi farlig samtrafikk med småbåter.<br />
KUV ønsker ikke høyhus, mener det vil dominere landskapet på<br />
en lite tiltalende måte.<br />
Er innarbeidet i planen.<br />
Tas til orienterting.<br />
Tas til orienterting.<br />
Ettersom Plansmias materiale er en<br />
merknad, vil den følge saken frem til<br />
politisk behandling.<br />
Tas til orientering. Se tidligere<br />
merknader om tunnel videre<br />
vestover/Frognerstranda.<br />
Områdereguleringen tilrettelegger for<br />
mulig T-banestasjon. Kollektivløsning<br />
er utarbeidet i samarbeid med Ruter<br />
og deres planer slik at det ligger til<br />
rette for opparbeidelse når dette<br />
vedtas politisk.<br />
2-skipsløsningen med<br />
snuhavnsterminal på Hjortnes<br />
anbefales da den gir minst ulemper for<br />
helheten i <strong>Fjordbyen</strong>. 1-<br />
skipsløsningen betyr etablering av ny<br />
cruiseterminal ved Vippetangen, og<br />
negative konsekvenser for<br />
kulturmiljøet rundt Akershus festning.<br />
At småbåter kolliderer med cruiseskip<br />
er i Risiko- og sårbarhetsanalysen<br />
vurdert som lite sannsynlig. Dersom<br />
det skulle skje er konsekvensen angitt<br />
som ”en viss fare” med få eller små<br />
personskader.<br />
PBE anbefaler ikke høyhuset, men har<br />
lagt til rette for at grunneiernes ønske<br />
kan fremmes til politisk behandling.<br />
Side 210<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Avsender mener grøntområder inne i bebyggelsen er sparsomt<br />
tilgodesett og at siktlinjene fra bakenforliggende bebyggelse er<br />
smale. Siktlinjene fra Tinkern brytes opp av terminalbygg.<br />
Bestemmelsene sikrer at nye boliger<br />
får uteareal tilsvarende en minimums<br />
prosent av det totale kvm BRA for<br />
boligen (varierer fra 16-20 % innenfor<br />
de ulike delområdene). Det er også<br />
satt et minimumskrav til uteareal som<br />
skal anlegges på terreng/lokk (varierer<br />
fra 45-60 % innenfor de ulike<br />
delområdene).<br />
Siktforhold fra Tinkern påvirkes av ny<br />
bebyggelse, men planforslaget<br />
vektlegger en god fysisk og visuell<br />
kontakt fra Tinkern til sjøen gjennom<br />
Framnesallmenningen.<br />
3.30 LO i Oslo<br />
LO i Oslo bemerker at jernbanen og havnefunksjonene må ivaretas<br />
på best mulig måte i prosessen. Fergene står for 1/3 av<br />
godstrafikken over Oslo havn og må opprettholdes da dette er mer<br />
klimavennlig enn transport på vei.<br />
Tas til orientering.<br />
Jernbanen er avhengig av Filipstads sentrale beliggenhet for at<br />
lokal togtrafikk kan avvikles. 50 nye tog kommer i løpet av tre år<br />
og behovet for hensetting og vedlikehold øker.<br />
Påpeker viktigheten og miljøvennligheten av sentrumsnære<br />
cruisehavner. Hjortnes med 1500 meter til fots fra Karl Johan er<br />
over det mange oppfatter som kort gangavstand.<br />
Nordområdet, der Jernbaneverket har<br />
sine oppstillingsplasser i dag, er<br />
regulert i tidsrekkefølge.<br />
Driftsbanegården beholdes inntil<br />
Jernbaneverket etablerer alternativ<br />
lokalisering. Når bruken opphører,<br />
trer bestemmelsen om tidsrekkefølge i<br />
kraft, og området kan utbygges.<br />
Akershusneset er eneste mulige<br />
lokalisering av en cruiseterminal som<br />
er mer sentrumsnær enn Hjortnes.<br />
Dette området blir betydelig avlastet<br />
for cruisetrafikk ved en toskipsløsning<br />
på Hjortnes, noe som har positive<br />
konsekvenser for trafikkavvikling og<br />
skåning av kulturminnene på<br />
Akershus slott og festning.<br />
Da SvRø ikke anser lang tunnel som realistisk støtter LO i Oslo<br />
K1.<br />
Det må legges opp til skinnegående løsninger som T-bane og<br />
lokaltog. Filipstad må kunne inngå som stopp på en trase som også<br />
på sikt gir T-baneløsning til Fornebu.<br />
Tas til orientering.<br />
Kollektivløsning i planen er utarbeidet<br />
i samarbeid med Ruter og deres planer<br />
slik at det ligger til rette for<br />
opparbeidelse når dette vedtas<br />
politisk. Planforslaget tilrettelegger<br />
for tog- eller T-banetunnel med<br />
stasjon på Framnes Plass.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 211
Skyssbåtløsning mellom f.eks Rådhuskaia og Filipstad/ Hjortnes<br />
bør vurderes.<br />
Da området vil være godt tilgjengelig med kollektivtrafikk og i<br />
tillegg vil være viktig for rekreasjon og sjønære aktiviteter foreslås<br />
det å redusere antall parkeringsplasser jfr Bjørvika.<br />
Ved oppføring av boliger forslås krav om andel p-plasser i<br />
underetasjer, også til bilkollektivløsninger.<br />
Ønskelig med boliger med Husbankfinansiering som vanlige folk i<br />
alle aldre inkl. studenter og folk med ordinære jobber har råd til å<br />
bo i. Bør også bygges boliger tilpasset eldre.<br />
Forutsetter at det bygges skole og barnehager som ivaretar den<br />
store befolkningsøkningen.<br />
3.31 Logistikk- og transportindustriens landsforening (LTL)<br />
LTL organiserer de fleste større logistikk og spedisjonsselskaper i<br />
Norge. Ut fra et logistikksynspunkt og ut fra størrelsen på areal<br />
avsatt til havneareal, støtter LTL K1. K1 sikrer god atkomst for<br />
yrkestrafikken til havneområdet.<br />
Å restrukturere Oslo havn for havneformål er krevende og<br />
kostbart. LTL er derfor positiv til det foreslåtte høyhuset, da dette<br />
vil styrke havnekassens økonomi.<br />
Det anbefales at Oslo Havn får disponere den eksisterende<br />
Filipstadkaia til lettere båttrafikk som ikke krever ISPS-sikring<br />
Støtter grunneiers forslag om vannspeil. Legger til grunn<br />
kostnader ved poll, brakkvanns-, potensiell luktproblematikk samt<br />
betenkelighet ved å ødelegge eksisterende blokkmurskai.<br />
Dersom lang tunnel velges, og det finnes finansiering til det, vil<br />
det i følge Oslo Havn fortsatt være mulig å utvikle området etter<br />
grunneiernes løsning. Lang tunnel anbefales imidlertid ikke pga<br />
konkurransen om veimidler i hele stamvegnettet i Norge. Det er<br />
mange områder med større samfunnsnytte enn et lengre tunnelløp<br />
langs Frognerstranda mener avsender.<br />
3.32 Norges Håndballforbund (NHF)<br />
NHF anmoder om at det legges til rette for et nasjonalanlegg for<br />
håndball og andre innendørsidretter. Ønsket lokalisering er på<br />
samme sted som PBEs forslag til stor idrettshall i L1.<br />
PBE har i sitt planforslag avsatt areal<br />
langs Filipstadkaia som anløpssted for<br />
lokalferge.<br />
Planen legger opp til en svært streng<br />
parkeringsnorm.<br />
Parkering under bakken er innarbeidet<br />
i planen.<br />
Dette kan ikke sikres gjennom<br />
reguleringsbestemmelsene, men vil<br />
være opp til utbyggerne.<br />
Omsorgsboliger er ikke et eget<br />
reguleringsformål som kan sikres i<br />
reguleringsplanen, men inngår i<br />
boligreguleringen. Skole og<br />
barnehagekapasitet har noe<br />
overkapasitet i forhold til det behovet<br />
utbygging av Filipstad skaper. Den<br />
overkapasiteten vil komme byen for<br />
øvrig til gode.<br />
Både Plan- og bygningsetatens og<br />
grunneiernes alternativ har samme<br />
løsning for havneterminal, som<br />
muliggjør både 1- og 2-skipsløsning.<br />
Høyhuset fremmes i alternativ 2.<br />
Er innarbeidet i planen.<br />
Vannspeilet er innarbeidet i alternativ<br />
2.<br />
I planen som nå fremmes for politisk<br />
behandling er lang tunnel tatt ut<br />
Planforslaget gir ikke hjemmel for<br />
nasjonalanlegg for håndball, da denne<br />
funksjonen bør lokaliseres der det er<br />
bedre arealtilgang og etablert sterk<br />
Side 212<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Planen bør sikre stor hotellkapasitet, parkområder og<br />
deltakerlandsby for å tilpasse infrastruktur og anlegg til et mulig<br />
OL-anlegg. Hotellet utformes slik at de samlende anlegg kan<br />
danne grunnlag for et stort kongressenter. En slik løsning vil<br />
kunne danne grunnlag for en betydelig attraksjon, god<br />
arealeffektivitet og en positiv utvikling i Oslo sentrum.<br />
kollektivbetjening.<br />
Oslo kommune arbeid med søknad om<br />
OL2022 baseres ikke på bruk av<br />
Filipstads arealer.<br />
Forslaget er belyst på følgende punkter:<br />
1. Behovsanalyse: Norge har per i dag ikke et tilfredsstillende<br />
anlegg for internasjonale mesterskap.<br />
2. Miljømessige forhold: Vil ikke kreve nye infrastrukturtiltak.<br />
3. Lokalisering av skole: Foreslått lokalisering trenger ikke<br />
påvirke PBEs lokalisering av nye skole.<br />
4. Forhold til parkområde: Muliggjør etablering av en Olympisk<br />
park i området og grunnlag for positiv etterbruk/et unikt<br />
signalområde for Filipstad og byen.<br />
5. Støtte til nærmiljøet: Den samlende planen vil kunne legge<br />
premisser og økonomi for utformingen av parkområdene som gjør<br />
området attraktivt for nærmiljøet og turister i Oslo.<br />
6. Transport: Krever ikke investeringer i infrastrukturanlegg.<br />
Positiv samhandling med turisttrafikk i området.<br />
7. Internasjonale sikkerhetsstandarder: Sikkerhetskrav ifbm<br />
havneterminal blir ikke påvirket av planlagt arenaanlegg.<br />
8. Boligandel: Eventuell redusert boligkapasitet i Hjortnesbuen vil<br />
kunne erstattes innenfor planområdet.<br />
9. Samfunnsøkonomi: NHF vurderer at prosjektet innebærer god<br />
samfunnsøkonomi i driftsfasen, med god beliggenhet og<br />
utnyttelsesgrad i en kombinerer av næring med idrett/kultur.<br />
10. Finansielle forhold: Det pekes på drifting som samarbeid<br />
mellom idretten og en eller flere aktører som kan hente merverdi<br />
gjennom lokalisering i tilslutning til anlegget (eks. Hotell), bruk av<br />
IPS (kombinasjon av statlig tilskudd og privat investering), og til<br />
tilknytning til Totalprosjekt AS.<br />
11. NHFs premisser: Anlegget må gi lønnsom drift, det skal ikke<br />
gis finansieringsbidrag over kommunebudsjettet eller statstilskudd,<br />
realisering skal skje i tett samarbeid med Staten, vertskommunen<br />
og næringslivet.<br />
Anlegget skal være 100% eiet av NHF (dokumentasjon<br />
gjennomgått av Kulturdepartementet). Avsender mener det er i<br />
tråd med politisk målsetning i forhold til konferansefasiliteter og at<br />
prosjektet er i tråd med overordnede nasjonale føringer.<br />
3.33 Norges Naturvernforbund i Oslo Vest (NOV)<br />
NOV påpeker at Filipstadplanen har så store konsekvenser at<br />
arealdisponeringen på Frognerstranda må sees under ett.<br />
Planarbeidet bygger på prinsipper og<br />
overordnede avklaringer som ligger i<br />
Fjordbyplanen, blant annet når det<br />
gjelder avgrensning av delområdene.<br />
Jfr fjordbyplanens visjoner, pekes det på følgende prinsipper for<br />
områdereguleringen på Filipstad og Frognerstranda:<br />
- Sikre sammenhengende grøntbelte mellom sentrum og Bygdøy<br />
langs Frognerstranda.<br />
Tas til orientering.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 213
- Gjenopprette kontakt mellom byen og fjorden ved å lette<br />
adkomsten til Frognerstranda for alle som ferdes i område.<br />
- Legge til rette for at områdene langs Frognerstranda og i<br />
Frognerkilen kan brukes til rekreasjon på land og i vann.<br />
- Skape attraktive og trygge forhold for fotgjengere og syklister.<br />
- Utforme bebyggelse som ivaretar strøkets karakter og ikke<br />
stenger for eksisterende bebyggelse sett fra sjøen.<br />
NOV ønsker en løsning for E18 som muliggjør E18 i tunnel videre<br />
vestover, og har en del kommentarer til fremtidig bruk av<br />
Frognerstranda. NOV stiller seg bak Plansmia og ønsker at<br />
forslaget fremmes til politisk behandling.<br />
3.34 Oslo Aquapark<br />
I bemerkningen foreslås et kombinert tilbud av<br />
næringseiendom/publikumsattraksjon i området:<br />
– hotell og konferansesenter.<br />
– et nasjonalt utstillingsvindu for norsk fremtidsrettet<br />
forskning og teknologiutvikling (næringsklynge).<br />
– mat/fiskehall med bevertningsmuligheter.<br />
– akvarium av internasjonal klasse.<br />
– kombinert leilighetskompleks/omsorgsbygg.<br />
Det bemerkes at visjonen om publikumsattraksjoner og eldres<br />
behov er betydelig nedtonet i planforslaget. PBE oppfordres til å<br />
prioritere Filipstad som lokalisering for et akvarium og legge vekt<br />
på miljøskapende og utdannende effekter en slik plassering vil ha.<br />
3.35 Oslofjordens Friluftsråd (OF)<br />
Havnepromenaden. OF anbefaler at sjøkontakten opprettholdes for<br />
alle som ferdes langs Havnepromenaden, og at lektere unngås.<br />
Anbefaler at PBEs forslag legges til grunn.<br />
Ferge-/cruise. Merker seg at færrest mulig anløpssteder for cruise<br />
synes fornuftig, men ønsker i størst mulig grad å unngå utfyllinger<br />
i sjø av hensyn til småbåter, roere og padlere og ikke minst fjorden<br />
med sitt vannspeil og marine liv.<br />
Tunnel. Støtter PBEs forslag om lang tunnel da dette vil forbedre<br />
bo- og rekreasjonskvaliteten i området.<br />
Høyhuset bryter med omgivelsene og kan oppleves negativt.<br />
OF ønsker at det avsettes bred nok kaifront for allmenn ferdsel og<br />
at et størst mulig rekreasjons- og parkområde tilstrebes.<br />
OF viser til Fjordbyplanens mål om 100 daa friområde/park og<br />
støtter PBEs forslag til Brannskjærpark. OF anbefaler at det<br />
tilrettelegges for sjøsetting av kajakk og fiske langs kaifronten.<br />
OF anbefaler at utearealer tilrettelegges med gode lys/ solforhold,<br />
at det etableres mindre kanaler inn fra kaifronten og at det<br />
tilrettelegges for trafikksikker hovedvei for sykkel- og turveitrase<br />
m/ færrest mulig krysningspunkter ift biltrafikk.<br />
Frognerstranda vil bli behandlet i en<br />
egen planprosess.<br />
Tas til orientering.<br />
Planforslaget legger til rette for at det<br />
kan etableres et akvarium på 8 000 m²<br />
BRA i felt H3.<br />
Filipstad vurderes som en av flere<br />
mulige lokaliseringer av nytt<br />
akvarium i Oslo.<br />
Tas til orientering. Omsorgsboliger er<br />
ikke et eget reguleringsformål som<br />
kan sikres i reguleringsplan/-<br />
bestemmelser, men inngår i<br />
boligreguleringen.<br />
Sjøkontakt langs Havnepromenaden<br />
ivaretas i planen.<br />
Tas til orientering.<br />
Lang tunnel er utgått som alternativ.<br />
Høyhuset fremmes i alternativ 2.<br />
Er innarbeidet i planen.<br />
Tas til orientering.<br />
Er innarbeidet i planen.<br />
Side 214<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
3.36 Oslo Seilforening<br />
Oslo Seilforening arbeider for å fremme seilsport, og tilbyr 190<br />
bryggeplasser ved sitt anlegg på Lille Herbern, Bygdøy. Det<br />
påpekes at økt cruisetrafikk fører til ansamling av mudder og fare<br />
for at skip kommer ut av kontroll og driver mot land eller ut i<br />
leden for fritidsbåttrafikk. Seilforeningen ber derfor om at det i<br />
forbindelse med områdereguleringen etableres et moloanlegg ved<br />
Lille Herbern som sikrer mot farlige situasjoner og økt ansamling<br />
av mudder.<br />
3.37 Plansmia<br />
Plansmia, v/Niels Torp arkitekter og arkitekt Arne Sødal i<br />
samarbeid med lokale beboere, har utarbeidet et innspill som<br />
merknad til offentlig ettersyn av områdereguleringen.<br />
Innspillet er basert på tre sentrale forutsetninger:<br />
1. Fergeterminalen flyttes til området innenfor ”Vorta”<br />
2. Fergeterminalen overbygges med en park. Med dette oppnås<br />
også en grønn forbindelse fra både Tinkern og Frognerstranda.<br />
Tungskipstrafikk utgjør en mulig fare<br />
overalt der den er representert, og<br />
mange steder kan det oppleves som et<br />
behov å sikre seg mot farlige<br />
situasjoner som følge av dette. Faren<br />
anses imidlertid størst i områdene<br />
rundt anløpskai.<br />
PBE er positiv til merknadens fokus<br />
på rekreasjonsarealer langs<br />
Frognerstranda og den grønne<br />
forbindelsen fra Tinkern til området<br />
ved sjøen. Se førøvrig kommentar til<br />
merknad 3.1 fra bydelsutvalg Frogner,<br />
samt kapittel 7.3.3, Bydel Frogner og<br />
kapittel 7.3.4, Sammendrag av<br />
Plansmias merknad med Plan- og<br />
bygningsetaten s kommentar, og<br />
kapittel 11.2 Plan- og bygningsetatens<br />
vurdering og anbefaling, Plansmias<br />
merknad.<br />
Flytting av havneterminalen medfører<br />
store trafikal og miljømessige ulemper<br />
ved at trafikk til terminalen må<br />
trekkes gjennom hele<br />
byutviklingsområdet. Ca 300 000 tonn<br />
gods, 1,2 millioner passasjerer, 90 000<br />
personbiler og 32 000 lastebiler i året<br />
2012. Dette lar seg ikke forene med<br />
gode boligområder, trygge skoleveier<br />
og attraktive byrom.<br />
Innspillet om lokkoverbygging<br />
forutsetter store terrenginngrep, med<br />
utgraving og heving av terreng i stort<br />
omfang med store overganger fra<br />
terreng /lokk mot tilstøtende områder.<br />
Senking av terminalens grunnplan til<br />
kote +0,5 er ikke forsvarlig i forhold<br />
til fremtidig klimatilpasning<br />
(havnivåstigning, ekstremvær osv).<br />
Dersom en godsterminal som<br />
håndterer 300 000 tonn gods i året<br />
skal overdekkes, vil det kreve store<br />
frihøyder, store søylefrie spenn, store<br />
investeringer i ventilasjon og sikring<br />
mot farlig gods osv. En park oppå det<br />
hele krever tykke jordlag, noe som<br />
både påfører økt last i tillegg til snø-,<br />
vind- og egenlast, og øker<br />
konstruksjonshøyden.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 215
I Plansmias forslag vises det til Yokohama fergeterminal, og<br />
Shanghai Cruise Terminal. Dette er eksempler på havneterminaler<br />
som er overdekket av park/byrom.<br />
Vi antar at det menes Osanbashi Pier i<br />
Yokohama, Japan, og Shanghai Port<br />
International Cruise Terminal ved<br />
Huangpu River i Shanghai, Kina.<br />
Disse eksemplene viser rene<br />
passasjerterminaler, her håndteres<br />
ikke gods. Yokohamaterminalen<br />
tillater inntil 4 mellomstore eller 2<br />
store skip til kai samtidig og<br />
Shanghaiterminalen inntil 3<br />
mellomstore skip samtidig. De<br />
parkoverdekkede arealene inneholder<br />
passasjerterminal og vanlige p-hus for<br />
personbiler.<br />
2. E18 under bakken langs Frognerstranda vises med:<br />
- åpen strekning på 200 meter med inn av- og påkjøringsramper til<br />
E18 i begge retninger.<br />
- på/avkjøring fra Ring 1 til E18 fra/til vest via tunnelinnslag fra<br />
Munkedamskrysset under Generaldirektørboligen.<br />
- På/avkjøring fra Ring 1 til E18 mot øst midt på Filipstad.<br />
- Alle av/påkjøringsfelt forutsettes delvis lagt i tunnel.<br />
Fjordtrikken vises ikke i forslaget. Det legges opp til T-bane.<br />
Byplanen viser et rutenett med gater i nord/syd og øst/vestlig<br />
retning med bebyggelse i regulære kvartaler. Rutenettet brytes der<br />
to diagonale gater forlenges inn i området; Parkveien og<br />
Huitfeldsgate.<br />
Boliger er vist i kvartalene i bebyggelse opp til 6-8 etasjer.<br />
Statens vegvesen godtar ikke 200 m<br />
som tilstrekkelig lengde på åpen<br />
strekning mellom to høytrafikkerte<br />
tunneler sett ut fra sikkerhetshensyn.<br />
Løsninger med vekslingssystemer i<br />
tunnel defineres som ”kryss i tunnel”<br />
og regnes som fravik fra veinormaler.<br />
Foreslåtte trafikkløsningene skaper<br />
opphoping av trafikk og negativ<br />
virkning for både Filipstad og byen<br />
nord og øst for Filipstad. Bebyggelse<br />
på lokk over E18 aksepteres ikke av<br />
Statens vegvesen<br />
Planforslaget innholdet T-bane<br />
Gatene beslaglegger store areal og gir<br />
begrensninger på byggeområdene og<br />
kvartaler som er for små for en<br />
kvalitetsfull utbygging med gode<br />
uteoppholdsarealer. Intensjonen om å<br />
skape flere forbindelser og siktlinjer<br />
som kobler byen og sjøen motvirkes i<br />
stor grad av at cruiseskip langs<br />
Filipstadkaia ligger på tvers av<br />
siktlinjene.<br />
Ut fra kvartalstørrelsen fremstår<br />
bebyggelsen som tett og høy.<br />
Kvaliteter som lys, sol og<br />
rommelighet blir skadelidende.<br />
Uteareals-/rommelighetsnormer for<br />
boliger tilfredstilles ikke. Boligandel<br />
på 57% er ikke forenlig med<br />
kriteriene for kvalitet/rommelighet for<br />
gode uteoppholdsarealer.<br />
Side 216<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Skolen er vist i parken som omgir Generaldirektørboligen, som<br />
nabo til av- og påkjøringsrampene til E18 tunnelen.<br />
Åpen strekningen for E18.<br />
Lokalisering av tunnelinngangen ved Generaldirektørboligen.<br />
Foreslått gatestruktur.<br />
3.38 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Beboerforeningen bemerker at<br />
- hele Frognerstranda burde vært med i planområdet for å kunne<br />
foreta helhetsvurderinger.<br />
- de er kritiske til lokk over E-18 på Filipstad da dette umuliggjør<br />
en tunnel for E-18 langs Frognerstranda.<br />
- Tinkern burde ikke vært tatt inn som en del av planområdet.<br />
- det er overraskende og beklagelig at Statens vegvesen, som<br />
ansvarlig for E-18 gjennom planområdet, ikke stiller seg bak<br />
planforslaget da områdereguleringen skal avklare og tilrettelegge<br />
infrastrukturen i et framtidig utbyggingsområde.<br />
- uheldig at Plan-og bygningsetaten og grunneierne ønsker å<br />
utbygge Filipstadområdet uten T-banetilknytning. Etter det vi har<br />
kunnet se av det fremlagte materialet er ikke T-bane engang<br />
vurdert.<br />
- er kritisk til plassering av kollektivknutepunkt rett syd for<br />
Tinkern. Bør ligge sentralt og ikke i områdets ytterpunkt.<br />
En skole for 840 elever fordrer arealer<br />
avsatt til skolegård, som ikke er løst i<br />
innspillet. Skole, sammen med en<br />
flerbrukshall forutsetter store inngrep<br />
i denne bevaringsverdige delen av<br />
Filipstad. Skolegård i umiddelbar<br />
nærhet til motorveiramper akspeteres<br />
ikke pga dårlig luftkvalitet. Det er<br />
ikke redegjort for lokalisering av<br />
barnehager i området.<br />
Denne anses som uheldig da den vil gi<br />
betydelig luftforurensing og støy til<br />
området. Det er likevel illustrert at det<br />
bygges boliger tett inn til åpningen.<br />
Tunnelinnslaget innebærer store<br />
terrenginngrep som ikke er forenlig<br />
med den bevaringsverdige GD<br />
boligen og parken.<br />
Området gjennomskjæres av gater<br />
som åpner for bilkjøring,<br />
miljøulemper og økt trafikk gjennom<br />
området og til bydeler nord og øst for<br />
Filipstad.<br />
Avgrensning av delområdene er<br />
definert i Fjordbyplanen og tatt inn i<br />
områdereguleringen.<br />
Tunnel ved Filipstad sees i<br />
sammenheng med fremtidige<br />
løsninger for E18 på Frognerstranda<br />
og videre vestover.<br />
Tinkern er en viktig park for<br />
nærområdet og inngår i planen for å<br />
sikre at eksisterende grøntområde<br />
ivaretas og at det opparbeides gode<br />
løsninger i overgang til øvrig<br />
planområde.<br />
PBE er i dialog med SvRø ifht de<br />
innsigelsene de har fremmet til langog<br />
kort tunnel.<br />
Kollektivløsning i planforslaget er<br />
utarbeidet i samarbeid med Ruter slik<br />
at det ligger til rette for opparbeidelse<br />
når dette vedtas politisk. T-<br />
bane/jernbanetunnel og -stasjon<br />
inngår i planforslaget.<br />
Plassen er første møte med sentrum<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 217
Bemerker også at det ikke sagt noe om hvilken T-banestruktur<br />
dette knutepunktet skal knyttes opp mot. Mener at en naturlig<br />
plassering av en T-banestasjon vil være i nærheten av Tjuvholmen<br />
som per i dag har dårlig kollektivdekning. Påpeker at manglende<br />
T-bane vil føre til økt bilbruk.<br />
- er kritisk til omfanget fergeterminalen har fått med langt flere<br />
funksjoner enn det som genereres av fergetrafikken.<br />
- er kritisk til utfyllinger i sjø i hovedalternativet og stiller<br />
spørsmålet om en fjordgrense som vi har en markagrense.<br />
- ønsker cruisehavnen plassert på hver side av Akershusneset..<br />
Mener fergeterminalen til ColorLine på Hjortnes får være nok for<br />
denne bydelen. I det ligger at man må erkjenne at det å bo i en<br />
storby også innebærer at man må akseptere at noen ulemper som<br />
støy og trafikk kommer nærmere et boligområde enn det som er<br />
ønskelig.<br />
- påpeker dagens kritiske situasjoner mellom småbåttrafikken,<br />
Bygdøyfergene og Colorline. Cruiseskipene vil uten tvil skape<br />
ytterligere farlige situasjoner.<br />
- er overrasket over at man vil bruke PBEs forslåtte lokk til å<br />
forlenge Ring 1 helt ut til og forbi Skillebekk før trafikken slippes<br />
ned på E-18.<br />
- bemerker at veien (Filipstad Allé) fortsatt vil utgjøre barriere<br />
mellom byen bak og sjøen og at man skal krysse veien i plan.<br />
- er kritisk til at barn og øvrige må krysse en stor drosjeplass og<br />
Ring 1 før de kan komme seg ut til Bygdøy. Mener dette er en<br />
uakseptabel og langt dårligere løsning enn dagens situasjon hvor<br />
man enkelt og farefritt krysser både jernbanesporene og E-18 med<br />
en bro. Dagens gang-/sykkelvei tangerer parken uten å berøre den..<br />
- mener planforslaget er mangelfullt ift grep som knytter den<br />
bakenforliggende byen til fjorden som å åpne nye og forsterke<br />
eksisterende siktlinjer. Frykter vegg mellom byen og sjøen.<br />
- merker seg forlengelsen av Huitfelds gate ned til sjøen, men at<br />
byggehøydene gjør at det lille sjøgløttet man får fra Henrik Ibsens<br />
gate, blir vesentlig mindre enn i dag.<br />
- gatene som skulle bli nye siktlinje smalner av mot sjøen slik at<br />
det blir nærmest umulig å se sjøen.<br />
- få illustrasjoner viser hvordan nye Filipstad vil ta seg ut fra<br />
gatenivå i byen bak.<br />
- det er ikke satt av plass til et nytt friområde som tilgodeser den<br />
gamle byen.<br />
- i Ruseløkka/Skillebekk området er det ikke mange grønne lunger<br />
hvor barna i strøket kan leke trygt i sitt eget nærmiljø. Areal som<br />
kunne vært brukt til dette (nordområdet) utbygges.<br />
- det er ikke tvil om at også deres bydel vil få glede av den nye<br />
når man kommer fra vest. Her er det<br />
atkomst til lokale og regionale busser,<br />
ferge- og cruiseterminal og fjordtrikk,<br />
og eventuelt fremtidig jernbane- eller<br />
T-banestasjon.<br />
Planforslaget legger opp til ferge- og<br />
cruiseterminal i kombinasjon med<br />
andre bymessige funksjoner.<br />
Hovedalternativets terminalløsning er<br />
ikke ført videre etter offentlig ettersyn<br />
Toskipsløsningen på Hjortnes vil<br />
avlaste Akershusstranda og unike<br />
kulturmiljøet.<br />
At småbåter kolliderer med cruiseskip<br />
er i risiko- og sårbarhetsanalysen<br />
vurdert som lite sannsynlig.<br />
Filipstad Allé opprettholdes som<br />
bilvei, med utforming tilsvarende en<br />
bygate.<br />
Med forventet trafikkmengde og fart<br />
anses det forsvarlig å tilrettelegge for<br />
kryssing av vei i plan.<br />
Framnes bro gir planskilt kryssing<br />
Et overordnet mål i Fjorbyplanen, er å<br />
styrke forbindelsen til<br />
bakenforliggende by. Planforslagets<br />
intensjon er å følge opp dette ved å<br />
sikre eksisterende sikt best mulig.<br />
Innsnevrede gateløp er ikke en del av<br />
planforslaget etter justeringer<br />
Tas til orientering. Ny illustrasjoner er<br />
laget<br />
Planen sikrer over 85 daa friareal med<br />
en bypark på ca 40 daa og et nytt<br />
gjennomsnittlig 17,5 meter bredt<br />
grøntdrag mellom Tinkern og<br />
Generaldirektørboligen. Tinkern<br />
styrkes ved at den blir en del av<br />
Framnesallmenningen og kontakt med<br />
Side 218<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
fjordparken som er foreslått ytterst på Filipstad, men det blir på lik<br />
linje med alle Oslobeboere. For barn og unge i vår bydel blir<br />
resultatet av Filipstadplanene dårligere oppvekstvilkår.<br />
- Peker på at mengden materiale som ble presentert på folkemøtet<br />
var tungt og tidkrevende å sette seg inn i.<br />
- Plan- og bygningsetaten burde ha gått ut med en kunngjøring om<br />
forlenget og lik høringsfrist for alle.<br />
- for å få til engasjement og interesse for planleggingen hadde det<br />
vært riktigere å starte med folkemøter før planene ble laget og ikke<br />
etterpå. Den vanligste oppfatningen blant folk flest er nok<br />
dessverre den at planene for Filipstad har kommet så langt at det er<br />
ingenting å gjøre med.<br />
- de støtter Plansmia.<br />
- de anbefaler å utsette detaljreguleringene.<br />
allmenningen vil skape en grønn<br />
forbindelse mellom bakenforliggende<br />
by og sjøen. Økt friareal svekker ikke<br />
oppvekstkårene for barn og unge<br />
Tas til orientering.<br />
Utsatt frist ble gitt til alle de som<br />
meldte behov for det.<br />
Planforslaget legges ut på høring for<br />
at allmennheten skal få komme med<br />
sine innspill til saken, men er ikke<br />
låst, og nye vurderinger gjøres basert<br />
på innkomne høringsuttalelser.<br />
Tas til orientering. Se for øvrig<br />
kommentar til merknad 3.1 og 3. 37.<br />
Det foregår parallell saksbehandling<br />
av detaljreguleringer for to<br />
delområder (Hans Jægers kvartal og<br />
Hjortnesterminalen), slik at en delvis<br />
realisering av Filipstad kan<br />
påbegynnes så raskt som mulig.<br />
Detaljregulering av E18<br />
motorveitunnel er påstartet hos<br />
Statens vegvesen.<br />
3.39 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, Skarpsno/Gimle<br />
beboerforening, Kontaktutvalget for velforeninger i Oslo,<br />
Oslo Byes Vel, Naturvernforbundet i Oslo og Akershus<br />
Nytt innspill til veiløsning til Plansmias forslag viser et kryss med<br />
alle av- og påkjøringsmuligheter til/fra E18 i vestre del av<br />
Filipstad, ved Tinkern, som vil føre trafikken fra cruise- og<br />
fergeterminalen mer direkte ut på hovedvegnettet. Trafikken går<br />
likevel igjennom hele byutviklingsområdet i nord/sør retning.<br />
Munkedamskrysset vises med vestvendte ramper til E18 slik at<br />
lokalgaten Ring 1 føres direkte ned i hovedvegsystemet. Lokal<br />
trafikkbelastning samles i Munkedamskrysset og gir lokal<br />
biltrafikk i alle lokalgatene.<br />
Munkedamskrysset ser ut til å være hevet eller omgjort til et 2-<br />
plans kryss. Hvordan dette henger sammen med omkringliggende<br />
terreng er ikke redegjort for.<br />
Plan- og bygningsetaten er kritisk til<br />
utformingen av hensyn til<br />
avviklingskapasitet, trafikksikkerhet<br />
og fare for tilbakeblokkeringer ned på<br />
E18, og mener at anlegget vil bli<br />
vesentlig mer dominerende og<br />
arealkrevende enn vist på tegningene.<br />
Trasé for Fjordtrikken er ikke vist.<br />
Innspillet med en vestvendt<br />
påkjøringsrampe fra området ved<br />
Tinkern til E18 kan redusere<br />
tungtrafikken noe i lokalgatene på<br />
Filipstads østre deler ift deres tidligere<br />
innspill, men vil likevel medføre<br />
større belastning enn<br />
områdereguleringen forslag.<br />
En slik løsning vil ha store<br />
konsekvenser for blant annet<br />
kulturminnene ved<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 219
Generaldirektøboligen, og siktlinjer<br />
gjennom Huitfeldts gates forlengelse,<br />
og tilstøtende eksisterende<br />
bebyggelse.<br />
Innspillet er ikke forståelig fremstilt<br />
da det ikke er samsvar mellom plan og<br />
snitt, og forhold til omkringliggende<br />
terrenghøyder. PBE kan derfor ikke<br />
uttale seg endelig til ideene.<br />
3.40 Sameiet Nye Framnes Terrasse 1<br />
Sameiet er positive til at Filipstadområdet utvikles som del av<br />
<strong>Fjordbyen</strong> Oslo og mener planen inneholder flere positive forhold,<br />
men vil bemerke følgende:<br />
- Foreslåtte bebyggelse nær Framnes/ Tinkern er for høy og bør<br />
begrenses til 6 etasjer med hensyn til eksisterende sikt.<br />
- Støtter forslaget om lang tunnel.<br />
- Høyhus passer ikke inn og bør unngås.<br />
Ønsker som nærmeste nabo å bli involvert i det videre planarbeidet<br />
gjennom direkte kontakt med PBE.<br />
3.41 Sameiet Observatorie Terrasse 15 A-B<br />
Sameiet mener at planen kun vurderer selve Filipstadområdet, og<br />
ikke effekten på omkringliggende bydeler og beboere. De mener<br />
at planen fratar befolkningen/bydelen essensielle ressurser for<br />
gode livsvilkår. Spesielt nevnes høy bebyggelse i Nordområdet<br />
som danner barrierer mot bakenforliggende bydeler, og gir<br />
dårligere forhold mht lys, støy, utsikt og sikt.<br />
Det bemerkes at:<br />
- Brannskjærparken har fått en lite tilgjengelig plassering som er<br />
lite synlig fra byen og ligger i bakkant av massive næringsbygg og<br />
fergeterminal samt fungere som skolegård. Arealet i parken kan<br />
reduseres mot at parkområdet mot Tinkern og Frognerstranda<br />
utvides.<br />
Siktforhold fra Tinkern vil bli påvirket<br />
av ny bebyggelse, men forslaget<br />
vektlegger en god fysisk og visuell<br />
kontakt fra Tinkern til sjøen gjennom<br />
Framnes-allmenningen. Valg av<br />
terminalløsning påvirker dette, og<br />
PBE anbefaler en toskipsløsning da<br />
denne gir best kontakt mellom<br />
Tinkern og sjøen.<br />
Lang tunnel inngår ikke i<br />
planforslaget, se planbeskrivelse<br />
PBE anbefaler ikke høyhuset, men har<br />
lagt til rette for at det kan fremmes<br />
som et alternativ til politisk<br />
behandling.<br />
Det anbefales å ta kontakt med etaten.<br />
Planen vil gi positive konsekvenser<br />
for befolkningen med økt<br />
tilgjengelighet, nye friarealer, byrom,<br />
allmenninger, havnepromenade og en<br />
stor park. E18 i tunnel gir positive<br />
virkninger for støy og luft for ny og<br />
eksisterende bebyggelse og bidrar til å<br />
bryte barrieren som E18 utgjør.<br />
Allmenningene gir økt tilgjengelighet<br />
og knytter byen til fjorden.<br />
Gjennom Fjordbyplanen er det<br />
bestemt at en park på 50 daa skal<br />
ligge her. Nærhet til<br />
kollektivknutepunkt, Fjordtrikken,<br />
buss, lokalbåt og Havnepromenaden<br />
Side 220<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
sikrer god tilgjengelighet. Skolegård<br />
vil være skilt fra parken med en<br />
atkomstvei. Parken opparbeides med<br />
høy kvalitet og tilrettelegges for<br />
aktivitet og opphold.<br />
- Det pekes risiko for at området etableres uten tilstrekkelig<br />
offentlig infrastruktur og kommunikasjon. Dette bør derfor sikres<br />
før eller parallelt med utbyggingen.<br />
- Lang tunnel bør være et krav i områdereguleringen.<br />
Bestemmelsene sikrer at all offentlig<br />
infrastruktur skal være sikret før det<br />
gis igangsettingstillatelse for første<br />
byggetiltak innenfor planområdet.<br />
Lang tunnel er ikke ført videre etter<br />
høring. Se planbeskrivelsen<br />
- Antall etasjer må reduseres til +/- 5 etasjer, det må tas hensyn til<br />
områdets bygningsstruktur og etablerte siktlinjer. Bebyggelse mot<br />
Framnes plass må reduseres i høyde og omfang slik at overgangen<br />
mot naboområdene blir mykere.<br />
Byggehøyder er i tråd med i<br />
Fjordbyplanen, med unntak av det<br />
foreslåtte hotellet på 33 etasjer i alt 2.<br />
I alternativ 1 er byggeområde C1 sør<br />
for Tinkern tatt ut for å gi bedre<br />
forhold i parken<br />
- Konsekvensutredningen ikke tar opp samspill/ konsekvenser for<br />
eksisterende omkringliggende bydeler. Eksisterende by vil<br />
ekskluderes fra sjøen og lyset, og påføres ekstra belastninger i<br />
forhold til trafikk. Dersom utbygging av Nordområdet utsettes vil<br />
nærliggende bebyggelse få en mur av næringsbygg rettet mot seg<br />
og økt støybelastning.<br />
- Store deler av ny bebyggelse vil få dårlige støy/lysforhold.<br />
Livskvaliteten til nye innbyggere på området vil bli dårlige.<br />
- Konsekvenser for mikroklima og forverrede vindforhold som<br />
følge av utbyggingen er ikke utredet.<br />
- Ut fra mangel på gode naturområder ved sjøen i byen er det feil å<br />
bygge kompakt og kommersielt på et område som kan ha en reell<br />
tilleggsverdi for hele byens befolkning.<br />
3.42 Sameiet Svoldergaten 2<br />
Sameiet ser L2 kombinert med avgrenset fergeterminalområde<br />
med anløp for ett cruiseskip som det beste utgangspunktet. På lang<br />
sikt bør det planlegges for nedsenket E18 langs hele<br />
Frognerstranda og for utfasing av fergeterminalen, slik at disse<br />
områdene frigis til byutvikling. Det pekes på at høringsfristen er<br />
for kort.<br />
Sameiet fremhever følgende kvaliteter ved alternativ L2:<br />
- Følger Fjordbyplanen.<br />
- E18 under bakken.<br />
Planforslaget er konsekvensutredet<br />
ihht fastsatt planprogram innenfor<br />
temaer som kollektivtrafikk, E-18,<br />
cruiseterminal, miljø, og byggehøyder<br />
ift sol/skygge forhold og lokalklima.<br />
Etter høringen er det utarbeidet en<br />
utredning av lokalklima og<br />
vindforhold, med kartlegging av<br />
gunstige/ugunstige steder, samt<br />
forslag til avbøtende tiltak.<br />
Sol- og skygge studier ligger i<br />
vedlegg 5.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orienterting.<br />
Høringsfristen ble fastsatt ihht til<br />
plan- og bygningsloven, men<br />
forlenget høringsfrist ble innvilget til<br />
alle de som meldte behov for det.<br />
Lang tunnel er ikke ført videre etter<br />
høringen, men de fleste kvalitetene i<br />
L2 er videreført til alternativ 1. Se<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 221
- Best mulig forbindelse mellom byen og fjorden.<br />
- Størst mulig areal til Brannskjærpark.<br />
- Høyest boligandel.<br />
- Best plass til skole og skolegård.<br />
- Avsetter minst plass til havnevirksomhet.<br />
- Moderate byggehøyder.<br />
- Hotell i kombinasjon med annen bruk.<br />
- Kollektivtransport: (Alternativ plass til stasjon for en mulig<br />
fremtidig metrolinje).<br />
Sameiet ønsker:<br />
- Perspektivtegninger på bakkenivå, med illustrasjoner av endelig<br />
miljøskjermet struktur.<br />
- 3d Illustrasjoner som visualiserer et endelig miljøskjermet<br />
område, i henhold til gjeldende og forventede miljøkrav.<br />
- Sol og skyggeforhold for hele året.<br />
Støtter forslag om lang tunnel, og har følgende merknader:<br />
- Ingen av forslagene forbedrer støy- og luftkvaliteten på nedre<br />
Skillebekk.<br />
- Bekymret over at trafikk fra Ring 1 føres langs hele Filipstad<br />
Allè og belaster hele utbyggingsområdet.<br />
- Løsningen bør følge gjeldende norm for støy og luftkvalitet.<br />
- Økt tungtrafikk ved terminal. Planbeskrivelsen skiller ikke<br />
mellom lett personbil og tung anleggstrafikk.<br />
- Trafikk til- og fra terminalområdet bør ledes under bakken.<br />
- Skjerming av åpen E18 fra omkringliggende områder med<br />
kontorbygg er betenkelig ift støy, støv og luftkvalitet.<br />
- Dagens E18 i delvis kulvert er dårlig ift støy og luftkvalitet.<br />
- Avklaring av finansieringsløsning for lang tunnel.<br />
- Tunnelløsningen må tenkes for hele Frognerstranda.<br />
planbeskrivelsen<br />
Bemerkningene tas til orientering.<br />
Illustrasjoner som nevnt i punkt 1 og 2<br />
er for detaljert på områdeplannivå.<br />
Sol- og skygge studier ligger i<br />
vedlegg 5.<br />
Miljørapporten viser at E18 i tunnel<br />
gir miljøavlastning for tilliggende<br />
områder.<br />
Trafikkmengden på Filipstad Allé vil<br />
reduseres med opptil 80% i f t dagens<br />
E18<br />
Tas til orientering.<br />
Terminalen gir økt busstrafikk, nærhet<br />
til påkjøring til tunnelen ansees som<br />
fordel.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Utredningen viser bedrede forhold.<br />
Lang tunnel føres ikke videre.<br />
På grunn av krav til sikkerhet/<br />
utforming av tunneler og forholdet til<br />
vestkorridoren er tunnelforlengelse til<br />
Skøyen krevende, men en mulighet<br />
det er ønskelig å utrede.<br />
Havn – sameiet mener at:<br />
- fergeterminalen bør søkes utfaset på lengre sikt. Det stilles<br />
spørsmål ved kapasitetsbehovet og forbedret utnyttelse av<br />
eksisterende kailøsning rundt Akershusneset Øst-Vest<br />
- Hjortnesbuen som støyskjerm er utfordrende mht utforming av<br />
fasader, skole nevnes spesielt. Mot nordvest vil dette være konflikt<br />
med krav om åpenhet mellom byen og fjorden.<br />
- omforent løsning der arealdisposisjonen i L2 ivaretas samtidig<br />
med et terminalområde avgrenset til K1 foreterekkes.<br />
- anløp av to cruiseskip vil gi større miljøbelastning.<br />
Jernbane – sameiet peker på at:<br />
- dagens støysituasjon er ikke holdbar, støyutredningen er foreldet.<br />
- da sporområdet fungerer som barriere mellom fjord og<br />
bakenforliggende by, er det ønskelig at Jernbaneverket snarest<br />
pålegges iverksetting av tiltak for frigjøring av sporområdet.<br />
- trinnvis utbygging er uheldig da sporområdet forblir liggende<br />
Det foreligger Bystyrevedtak på<br />
fortsatt fergedrift på Hjortnes.<br />
Tas til orienterting.<br />
Forventet omlegging til landstrøm for<br />
cruiseskip vil redusere forurensing og<br />
støybelastning.<br />
Området er regulert i tidsrekkefølge.<br />
Når Jernbaneverket får omlokalisert<br />
Side 222<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
som et miljøproblem inntil den nye bebyggelsen på Filipstad.<br />
Sikkerhetsmessig trussel ift høyspent og nærhet til bebyggelse<br />
Byggehøyder – sameiet bemerker:<br />
- Høyhus er i strid med Fjordbyvedtaket og anbefales ikke.<br />
- Signalbygg bør inneholde flere publikumsrettede funksjoner.<br />
- Sol- og skyggeforhold i desember må vises, inklusiv slagskygger<br />
fra hotelløsning i K1.<br />
- Byggehøyder avpasses mot bakenforliggende bebyggelse.<br />
Fjordbyvedtakets byggehøyder på 8-10 etasjer bør vurderes<br />
redusert ut fra hensynet til bakenforliggende by.<br />
- I K1 vises Hjortnesbuen mot nord-vest, dette forsterker barrieren<br />
mellom byen og fjorden. Det foreslåtte bygget på Framnes plass i<br />
K1 bryter den romlige virkningen forlengelsen av Tinkern vil gi.<br />
En åpen romløsning rundt Framnesparken, samt bred åpning av<br />
Tinkern mot sjøen i vest foretrekkes.<br />
- K1 bryter med Fjordbyplanens krav til minimum 100 daa<br />
friareal. Sameiet mener at også L2 med 104 daa bør økes.<br />
- Det pekes på at K1 bryter med byggehøyder og intensjoner i<br />
Fjordbyvedtaket, mens L2 balanserer på grensene i forhold til<br />
vedtatt utnyttingsgrad.<br />
Siktlinjer og åpenhet – det pekes på at:<br />
- Siktlinjene langs gateløpene på nedre Frogner/Skillebekk bør<br />
ivaretas på lik linje med Huitfeldt-aksen.<br />
- Da tidligere planlagt terminalbygg langs kaifronten ved<br />
cruiseterminalen ikke realiseres, er det nå mulighet for løsning<br />
med større rom og åpning mot vest. Foreslått bygg på Framnes<br />
plass i L1, blokkerer for den romlige virkningen.<br />
- Cruisefergene plasseres i alternativ L2 nord-syd, pI L1 legges<br />
piren øst-vest, i tråd med siktlinjene. Det argumenteres for øvrig<br />
for at skipene vil ha relativt kortvarige anløp, og at<br />
barrierevirkningen derfor begrenses. Sameiet vil hevde at det<br />
samme argument kan gjøres gjeldende for fortsatt utvikling av<br />
Akershus og Revierkaien som cruiseanløp.<br />
Kollektivtransport<br />
Trikkebro og trafikale løsninger i flere plan påpekes som uheldig<br />
ifht. siktlinjer, romlige strukturer og byromskvalitet.<br />
Sameiet bemerker at trasevalg gjennom Tinkern vil:<br />
- Medføre betydelig inngrep i et av de få gjenværende<br />
grøntarealene i denne bydelen, og anbefales ikke.<br />
- Bli liggende svært nær bebyggelsen mot Framnesveien, dels i<br />
høyde midt på fasadene, og medføre betydelig miljøbelastning for<br />
beboerne. Støy og miljøkonsekvenser knyttet til dette trasévalget<br />
er, så vidt vi kan se, ikke utredet.<br />
- Kompliseres av vanskelige grunnforhold (leire) samt<br />
infrastruktur (pumpehus).<br />
sin virksomhet, kan området<br />
utbygges.<br />
PBE anbefaler ikke høyhuset, men har<br />
lagt til rette for at grunneiernes forslag<br />
kan fremmes til politisk behandling.<br />
Tas til orientering.<br />
Sol- og skygge studier ligger i<br />
vedlegg 2 og 5.<br />
Bebyggelse opp til 8-10 etasjer er<br />
foreslått mot Aker<br />
Brygge/Tjuvholmen.<br />
Alternativ 1 svarer på dette.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orienterting.<br />
Alternativ 1 har tatt ut byggeområdet<br />
på felt C1, og ivaretar utsikten fra<br />
Tinkern.<br />
Toskipsløsningen på Hjortnes<br />
reduserer behovet for anløp på Søndre<br />
Akershuskai tett inntil festningen.<br />
Arealene på Akershusstranda vil<br />
lettere kunne benyttes til rekreative<br />
funksjoner, også med tilknytning til<br />
festningens betydning<br />
Planforslaget åpner for to mulige<br />
traséer. Endelig fastsetting av trasé for<br />
fjordtrikk utredes nærmere av Ruter.<br />
- I støyutredningen pekes det på tiltak<br />
mot vibrasjoner og/eller strukturlyd<br />
for å oppfylle grenseverdiene i NS<br />
8176. Tiltakene bør primært utføres<br />
på banen eller som<br />
vibrasjonsisolerende tiltak på<br />
bygninger.<br />
- Utredning om grunnforhold har ikke<br />
pekt på spesielle geotekniske<br />
utfordringer. Ved etablering av<br />
trikkebro må dette utredes nærmere.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 223
Områdereguleringen viser ikke trikkens videreføring øst for<br />
Tinkern. Tidligere planutkast indikerer videreføring langs<br />
Munkedamsveien. Også her blir traséen liggende tett inntil<br />
husveggene, med betydelig miljøbelastning for beboerne. Trangt<br />
gateløp gir trafikal uoversiktlighet, særlig i krysset ved Niels Juels<br />
gate. Det forusettes at parkområdet (Trekanten) mellom<br />
Munkedamsveien og Drammensveien ikke nyttes til trikkeformål.<br />
Alternativ rute langs Frognerstranda vil kunne løse de ovennevnte<br />
utfordringer. Det antydes at traséen vil følge det gamle<br />
jernbanesporet. Jernbanen har i en årrekke utgjort en effektiv<br />
barriere mellom bebyggelsen og stranden, i tillegg til de<br />
miljøbelastninger den har påført områdets beboere. Det vil være<br />
uheldig om trikk erstatter jernbanen her. Trasé bør legges med<br />
størst mulig avstand til bebyggelsen langs Skillebekk og<br />
kombineres med fri ferdsel.<br />
3.43 Stiftelsen Byens fornyelse<br />
- Det pekes på vanskelige solforhold i Nordområdet og at<br />
gårdsrommene bør utformes slik at fasader og gårdsrom solbelyses<br />
store deler av året.<br />
- Bygningshøyde i Hans Jægers Kvartal er for stor.<br />
Bebyggelsen bør ikke overstige 5 etasjer pluss loftsetasje.<br />
- Det foreslås lukkede kvartaler som gir støyfrie gårdsrom og<br />
trygge og halvprivate arealer for beboerne.<br />
- Det må skapes intern variasjon i kvartalsstrukturen. Det foreslås<br />
en kanal i vestre del med båter og utservering jfr Nyhavn i<br />
København. Vanndybde slik at mindre skøyter kan gå inn,<br />
eventuelt bro som kan heves for båtpassasje.<br />
- Det foreslås at Pollen kan omarbeides til en kanal.<br />
- Det foreslås at bebyggelsen utformes volummessig som klassiske<br />
Oslo bygårder med maks. gesimshøyden på 17 m. Taket og evt. 6<br />
etasje/loftsetasje innenfor en 45° vinkel fra gesims. Maksimal<br />
mønehøyden på 24,5 m. Bygårdene ha 14 meters dybde slik at<br />
gater og gatefasader får god solbelysning.<br />
- Avsender sier seg enig i at det bør være 4 (5) meter høye 1.<br />
etasjer der det legges til rette for næring.<br />
- Det bør være stor spredning i eier- og forvaltningsformer innefor<br />
området.<br />
- Kvartaler deles opp i normale bygårdstomter.<br />
- Gågater bør unngås eller gjøres korte pga av manglende trygghet<br />
Tas til orientering. Kollektivløsning i<br />
planforslaget er utarbeidet i samarbeid<br />
med Ruter AS . Trafikale utfordringer<br />
og valg av trasè inn og ut av<br />
planområdet vil utredes nærmere av<br />
Ruter.<br />
Trikketrase lar seg i større grad enn<br />
jernbane forene med myke trafikanter<br />
(som f.eks Rådhusplassen).<br />
Barrierevirkningen blir redusert da en<br />
trikketrase ikke underlegges de<br />
samme sikkerhetskrav til stengsler og<br />
overganger som en jernbane.<br />
Illustrasjonsplanen alternativ 1<br />
tilfredsstiller utearealnormen for<br />
arealstørrelse og solinnfall.<br />
Høyest bebyggelse mot Aker Brygge<br />
og Tjuvholmen med opptil 8-10<br />
etasjer.<br />
Tas til orientering.<br />
Bestemmelsene sikrer at bebyggelsen<br />
utformes med variasjon og at lange<br />
monotone fasadeløp unngås. Kanal i<br />
vest er vanskelig forenlig med ny<br />
terminalløsning, og vil redusere<br />
parkarealet.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Fremtidige eier- og<br />
forvaltningsformer er ikke noe PBE<br />
kan regulere via bestemmelser i<br />
planforslaget.<br />
- Dette er strekninger som gjennom<br />
Side 224<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
kvelds- og nattestid.<br />
- Trikketrase bør ligge i gate eller egen trase, og ikke i gågaten da<br />
hastigheten blir lidende på grunn av fare for påkjørsel av<br />
fotgjengere. Mener tilpasning til universell utforming ikke kan<br />
forenes med trikkespor.<br />
vil være sikret godt opplyst, og ligge<br />
tett opp mot trikketrasè og bebyggelse<br />
med ulike funksjoner som er<br />
aktivitetsskapende også kveldstid.<br />
For å ivareta sikkerheten,<br />
må trikken holde moderat fart, jfr<br />
Rådhusplassen hvor dette lar seg<br />
forene.<br />
Reguleringsbestemmelsene sikrer at<br />
trikketraseen skal utformes med<br />
hensyn på sikkerhet for myke<br />
trafikanter og personer med nedsatt<br />
funksjonsevne.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 225
Tor A. Fusdahl, Aksjon Frognerstanda, torfusdahl@hotmail.no<br />
Svoldergate 7, 0271 Oslo, 92299054 22441269<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Postboka 364 Sentrum<br />
0102 Oslo Oslo, 26. mars 2012<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no<br />
Høringsbemerkning vedr. Filipstad – områderegulering – forslag.<br />
Det vises til publisert materiale til høringsprosess fra Pbe, Oslo kommune 2012.<br />
Planforslagene er senere kalt «PbePlan» -evt med tillegg L1, K1 osv<br />
Høringsfristen, satt til 26.3.12, skal senere være forlenget. Det har ikke vært mulig innen<br />
opprinnelig frist å fremlegge alternative utredninger mm., men vi vil her fremlegge noen<br />
sentrale innvendinger og vurderinger straks – før et mer omfattende svar kan utarbeides.<br />
Sentral mangel ved Planforslagene fremmet av Pbe.<br />
Den helt sentrale og grunnleggende mangel ved planprosessen fra Pbe er at man ikke har<br />
vurdert hele området fra Aker brygge til enden av Frognerkilen i sammenheng. Forslaget<br />
snakker om «helheten i <strong>Fjordbyen</strong>», men har kun nærsynt sett på en bit av området.<br />
Det har i praksis ikke foregått noen planbehandling av størstedelen av området:<br />
Frognerstranda - fra Filipstad til Bygdøy.<br />
Når PbePlanen således kun er en plan for en bit av området er det naturlig at Pbe igjen begår<br />
en kardinalsynd for byplanlegging; forsøk på detaljoptimalisering uten å se helheten. De<br />
fikser treet, men ser ikke skogen.<br />
De fleste siviliserte byer med beliggenhet til hav, sjø eller flod - har i siste århundre alltid<br />
søkt å bevare og planlegge for sikt, lys og menneskelig miljø. Pbe synes totalt å ha mistet<br />
oversikten og hensikten som må styre helheten i planlegningen.<br />
Vi antar allerede at den menneskefiendtlige bebyggelsen i Bjørvika i dag ikke kunne ha blitt<br />
vedtatt – om man skulle starte fra scratch i dag. Dette er et typisk foreldet prosjekt.<br />
I området fra Aker brygge/Tjuvholmen, med sitt ghettopreg, til enden av Frognerkilen er det<br />
åpenbart at Frognerstranda må være området for park og friluftsaktiviteter. Dette ser ikke<br />
Pbe, som i sitt nærsynte perspektiv forsøker å lage «park» av et frimerkestort område på<br />
Filipstad. Her tenker man at noen personer skulle kose seg under vinduene til millionærboerne<br />
ved siden av. Det er noe komisk også, å se grønt på gårdsplassene på tegningen.<br />
Helt grunnleggende har Pbe systemastisk unnlatt å ta hensyn til den eksisterende by og<br />
bybefolkning i sin enøyde streben etter å tilfredsstille profitthungrige utbyggere.<br />
Krav som må tilfredsstilles fra byens befolkning.<br />
Den omliggende by til planområdet er representert ved Frogner bydelsutvalg. Dette byråd<br />
hvor alle landets partier også er representert har enstemmig gått imot de fremlagte planer.<br />
Frogner bydelsutvalg har fra starten av påpekt den grunnleggende mangel ved Pbes<br />
2<br />
planarbeid – at kun en bit av bydelens sjøfront langs Frognerkilen - har vært behandlet. Uten<br />
helhetlig planlegging må dette planarbeidet bære galt av sted.<br />
Frogner bydelsutvalg, og vi, vektlegger at en utvikling av hele området må være til byens og<br />
beboernes interesse. Det utheves at siktlinjer til sjøen må bevares. Dette gjelder særlig<br />
sikten fra de større gateløp som Leiv Eiriksonsgate, Nils Juelsgate, Gabelsgate, Bjørn<br />
Farmannsgate og Huitfeldtsgate. Av alle disse er kun Huitfeldtsgate nevnt i planene hvor det<br />
ser ut som siktlinjen fra denne gate skal være åpen og definerer skillet mellom det såkalte<br />
«Hans Jægers kvartal» på østsiden og resten av Filipstad mot vest.<br />
Byantikvaren i Oslo har i brev av19.10.2010 til Oslo kommune/Pbe skrevet bemerkninger til<br />
planområde Filipstad. Byantikvaren er av samme oppfatning som oss og har i sin<br />
velbegrunnede uttalelse gått sterkt imot høy bebyggelse, sperring av siktlinjer, utfylling i<br />
fjorden mv. Sitat fra deler av skrivet – original uthevelse:<br />
Planområdet ligger mellom fjorden og etablerte bystrukturer. Dette gjør at alle tiltak i<br />
planområdet vil få konsekvenser for den visuelle opplevelsen av byen innenfor, og for den<br />
eksisterende byens kontakt med fjorden og det overordnede landskapsrommet. Det er derfor<br />
viktig at den nye bydelen utvikles med hensyn til sentrale strukturer og viktige siktlinjer som<br />
sikrer opplevelsen av det store landskapsrommet, og kontakt mellom de ulike bydelene. Det er<br />
spesielt Huitfeldts gate, Parkveien, Gabelsgate og det lange strekket i Niels Juels gate som<br />
ivaretar kontakten mellom de etablerte bydelene og havnebassenget og siktlinjer til Bygdøy.<br />
Bydelene innenfor havneområdene som skal utvikles er spesielt sårbare for høy bebyggelse.<br />
Høy bebyggelse langs sjøfronten vil utviske byens overordnede landskapstrekk og medføre<br />
konflikt med symbolsterke landemerker som Akershus festning, Oslo Rådhus, Uranienborg<br />
kirke, samt Polarmuseet og Oscarshall på Bygdøyhalvøya. Samtidig vil slik bebyggelse<br />
forringe den visuelle kontakten mellom den etablerte byveven og fjordbassenget.<br />
Byantikvaren vil fraråde ytterligere utfyllinger i indre havnebasseng. Dette vil medføre at<br />
byen innenfor blir enda mer fjernet fra kontakten med fjorden. Eventuelle utfyllinger må etter<br />
vårt syn basere seg på et vannregnskap hvor minimum tilsvarende arealer åpnes opp andre<br />
steder i planområdet.<br />
Byantikvaren varsler videre innsigelse til Riksantikvar: (sitat)<br />
Byantikvaren understreker og gjentar vår tidligere uttalelse og vi vil spesielt understreke<br />
følgende som dannet konklusjon i vår tidligere uttalelse:<br />
Siktlinjer og kontakt mellom den historiske byen og fjorden, kontakt mellom de ulike<br />
bydelene og visuell kontakt med det overordnede landskapsrommet bør være premiss<br />
for utviklingen av Filipstad.<br />
Beliggenheten i forhold til tilgrensende kulturmiljøer og i det store landskapsrommet<br />
gjør at tiltak som omfattende utfyllinger eller betydelige byggehøyder vil få<br />
konsekvenser for kulturminner av regional og nasjonal verdi. Dersom planen åpner for<br />
slike tiltak kan det bli aktuelt å oversende planen til Riksantikvaren for vurdering av<br />
innsigelse.<br />
Spesielt om E-18 og infrastruktur.<br />
Igjen er det klart at Pbe ikke tar med hele området ved forslagenes mangelfulle bemerkninger<br />
om utbygning av hovedveisystem og tilførselsveier. Det synes som man er helt blind for<br />
1<br />
Side 226<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
andre alternativer enn de som tillater størst mengde utbygning og inntekt for Oslo Havn og<br />
Staten.<br />
Pbes forslag mht E-18 dreier seg kun om en kort eller lang forlengelse av tunellen fra byen.<br />
Dette for å få plass til flere bygninger. Pbe synes å ha oppdaget at et overordnet langsiktig<br />
mål - å legge hele veisystemet under bakken langs Frognerkilen – vil bli skadelidende ved<br />
forlengelse av dagens tunell. At den langsiktige målsetning blir ødelagt av foreslåtte<br />
tunellforlengelser tar Pbeforslagene ikke hensyn til. Igjen en typisk blind kortsiktig<br />
konsentrasjon om umiddelbar lønnsomhet for utbyggere til skade for Oslo i fremtiden.<br />
Et åpenbart alternativ som er utelatt fra forslaget – er å la dagens tunell forbli avsluttet der den<br />
er og la E-18 forbli uendret der den ligger gjennom Filipstadområdet.<br />
Dette er faktisk påpekt av Statens Vegvesen som vil ha innsigelser mot ned graving av E-18<br />
slik forslagene går ut på. Statens vegvesen påpeker også at en videre tunnellforlengelse<br />
under Filipstad vil føre til vesentlige utfyllinger i Frognerkilen over lang tid. Vi antar at dette<br />
vil være ødeleggende for området med båtliv og promenade i årevis. Den lengste forslåtte<br />
tunellforlengelse medfører også groteske luftetårn på Frognerstranda.<br />
Etter vår oppfatning vil en bedre løsning for Oslo være å la dagens E-18 forbli uendret inntil<br />
Jernbaneverket kan avvikle jernbaneaktiviteten innenfor Filipstad og langs Frognerstranda.<br />
Når jernbaneaktiviteten avvikles vil man ha hensiktsmessig mulighet til å grave ned E-18<br />
langs stranda og gjennomføre en varig miljømessig utnyttelse av området uten andre<br />
ødeleggende virkninger.<br />
Om Fergehavn og Cruisehavn.<br />
Det er et faktum at fergetrafikken etter hvert blir redusert. Den raskeste endring i trafikken<br />
blir når taxfri-handelen på fergene mellom Oslo og EU opphører. En stor del at dagens<br />
trafikk består ikke av folk som skal transporteres, men av folk som skal bruke et par dager på<br />
innkjøp og billig festing underveis. En redusert fergetrafikk vil man etter hvert kunne avvikle<br />
på Vippetangen eller på Sjursøya. Så lenge Color-line ikke selger sin leierett til deler av<br />
Filipstad kan man vel forvente at de driver sin aktivitet der i mange år fremover. Det synes<br />
imidlertid ikke som det er nødvendig for Colorlines del å endre på dagens situasjon. De kan<br />
praktisk forbli der inntil videre.<br />
Hva med Cruisehavn og utfylling av ny havne-pir i fjorden Pbe og Oslo kommune synes å<br />
fable om Oslo som STOR «snu-cruicehavn». Det synes som planleggerne har glemt de<br />
geografiske og økonomiske forutsetninger. Oslo ligger innerst i en fjord med store kostnader<br />
tilknyttet. Dyr havn, lang transporttid inn fjorden, enorm omvei for cruiseturister som vil se<br />
de norske fjorder på Vestlandet og Nord-Norge. Oslo kan bare være utgangspunkt for cruises<br />
som fylles opp med passasjerer fra Norsk østlandsområde!<br />
Oslo vil aldri kunne bli noen betydelig cruisehavn. Det er geografi og økonomi som<br />
umuliggjør en snu-havn i Oslo for utveksling av passasjerer.<br />
Det er skrevet sakkyndige vurderinger av Oslo som cruisehavn og økonomien forbundet med<br />
dette. Det virker som Pbe (og Oslo kommune) overhodet ikke har faglig vurdert det<br />
grunnleggende behov og økonomi for cruisehavn. Det vises bla. til analyse av Carl Groven<br />
som har erfaring fra drift av cruiserederier i 30 år. For ordens skyld vedlegges kopi av hans<br />
opplysende melding til undertegnede nedenfor.<br />
Det er et faktum at cruiseturister legger igjen ca kr 100 pr person / dag ved besøk. De spiser<br />
ikke engang i land. Dette er en brøkdel av hva besøkende med fly eller bil legger igjen.<br />
4<br />
Bruttoomsetningen av hele cruiseaktiviteten i Oslo har vært optimistisk vurdert ca 2-300 mill<br />
kr pr år. Dette tilsvarer et mindre shoppingsenter i utkanten av Oslo. Med en lønnsomhet på<br />
5% blir dette kanskje ca 15 mill pr år ! Fullstendig ubetydelig.<br />
Cruisebesøk skjer typisk i en sommer-høysesong på ca 90 dager. Gjennomsnittlig har vi hatt<br />
1,5 skip pr dag i Oslo. Dagens aktivitet kan nåværende kaiplass uten vansker avvikle. Skulle<br />
man trenge mer har vi stor plass til ankring i fjorden med båttransport.<br />
Det er fullstendig ubegavet å anlegge en helt ny havn med store masseutfyllinger utenfor den<br />
siste rest av fri fjordtilgang vi har i Oslo. Å anlegge en stor utfylling i fjorden som<br />
nødvendigvis må medføre store avsperringer av tilgangen til fjorden og Frognerstanda vil våre<br />
etterkommere i Oslo anse som uduelig og kriminell fremferd.<br />
Forslag til alternativ handlingsplan.<br />
Det kan synes som Oslo kommune ser seg tvunget til å gjøre noe med området vest for Aker<br />
brygge. Så det viktigste nå er å forhindre beslutninger og utbygninger som vil ødelegge for<br />
den fremtidige utviklingen av Oslo. Den fremtidige utviklingen går i vår tid klart i retning av<br />
miljø og utvikling av menneskelige forhold.<br />
Konkret vil vi da foreslå at områdereguleringen ved Filipstad begrenses i omfang. Dette<br />
omfang foreslås definert som «Hans Jægers kvartal» - som er området nærmest Aker brygge<br />
og Tjuvholmen. Det er sannsynlig at dette området vil måtte bebygges som et separat område<br />
uansett hva man skulle planlegge vest for siktlinjen fra Huitfeldtsgate.<br />
Fergeterminalen for Colorline kan da forbli uendret inntil videre – inntil man ser utviklingen<br />
av fergevirksomheten og evt. til Colorlines leieavtale opphører senere.<br />
E-18 bør forbli slik den er i dag. Det er ikke hensiktsmessig å planlegge endring av veitrase<br />
og området på nordsiden før jernbanevirksomheten opphører.<br />
Det øvrige Filipstadområde bør nå ikke bindes opp med uheldig bebyggelse som Oslo vil bli<br />
skadelidende med i fremtiden.<br />
Det bemerkes at det foreligger ideer om fremføring av E-18 delvis nedsenket gjennom<br />
Filipstad mot sjøen for deretter å følge Frognerkilen undervanns. En slik visjon vil ha den<br />
fordel at den kan gjennomføres uten samtidig å ha skadelig og skjemmende<br />
anleggsvirksomhet på Frognerstranda i årevis. Og uten å endre trafikksystemet på E-18 før<br />
den nye trase er ferdig.<br />
Oslo by og Oslo kommune må ta seg tid til å planlegge skikkelig hvordan den gjenværende<br />
sjøfronten i Oslo best kan benyttes til borgernes beste.<br />
Aksjon Frognerstranda og Tor A. Fusdahl<br />
-----<br />
3<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 227
5<br />
Melding fra Carl Groven til Tor A. Fusdahl 31.8.2011<br />
Vedrørende forslag om cruise kai på Frognerstranda<br />
Selv har jeg jobbet med skipsfart – hovedsakelig cruise siden 1982.<br />
Cruisebåt turismen øker ikke til 347 000 i 2012 om man bygger en ny terminal eller kai. Dette da alle<br />
cruise selskapene har sine program klare for de neste 24 til 48 måneder. Ruteplanen må være helt i<br />
boks lenge før man starter arbeidet med kataloger. Kataloger og nettsider må være kurante for hele<br />
perioden de skal dekke. Det vil si minimum 24 måneder. Det er ikke bare en havn som skal ha<br />
kapasitet, det er en serie med havner som skal ha kapasitet. Videre så skal man klare å pakketere og<br />
selge produktet. Det å bygge opp et marked tar lang tid og koster veldig mye penger. Rederiene<br />
jobber med langsiktige planer.<br />
Alle cruise som har vår vakre kyst som destinasjon starter i et annet land. København, Southampton,<br />
Dover, Amsterdam, Hamburg er de vanligste snuhavnene.<br />
Dette da kun skip som er registrert i det regulære norske skipsregisteret kan frakte turister innen<br />
Norge uten å anløpe andre havner.<br />
Dvs. Hurtigruten kan gjøre dette med sitt flagg, men ikke et av cruiserederiene kan gjøre det samme.<br />
Derfor blir Oslo å sammenligne med Seattle – nordvest i USA. De har samme utfordring i forhold til<br />
Alaska som Oslo har i forhold til norskekysten. Alle cruise til Alaska starter i Vancouver – Unntakene,<br />
noen få cruise ut ifra San Fransisco eller Seattle må anløpe to havner i Canada før de kan starte på<br />
Alaska cruisene. Jones act heter dette i USA. Vi har samme beskyttende lover her.<br />
Det å anløpe Oslo på cruise langs Norskekysten er kun en omvei. Det tar tid og koster alt for mye<br />
penger med bunkers, los inn og ut av Oslofjorden og Oslo sine svært så høye havneavgifter. Da er det<br />
mer interessant å se Vestlandet med sine fjorder og videre oppover Norskekysten, da det er hva<br />
gjestene ønsker seg.<br />
Er de på en ukes cruise så er det helt utelukket å bruke tid på å seile inn og ut av Oslo – for de få<br />
cruisene som er lenger kan det kanskje bli aktuelt, men man konkurrerer da kanskje med det å klare å<br />
komme til Svalbard på et 14 dagers cruise.. Det er ikke mange av de lenger.<br />
De cruisene som stopper i Oslo er stort sett Baltikum cruise hvor målet er Østersjøen, St. Petersburg<br />
og de Nordiske hovedsteder og byer. Da er Oslo en besøkshavn.<br />
Snu havn; De eneste gangene det er interessant å starte et cruise i Oslo er hvis man ønsker å fylle<br />
båten med nordmenn. RCCL har noen cruise som har startet i Oslo hvor de får med en god porsjon<br />
med nordmenn på cruise enten i Baltikum, rundt de brittiske øyer eller på vei ned til benelux området.<br />
Dette er først og fremst for å vise frem produktet for så å selge cruise i varme strøk til de samme<br />
passasjerene siden. Disse reisene er ofte veldig rabaterte og gjerne korte cruise. Under kr. 1000 per<br />
dag med helpensjon er ikke uvanlig. Det er veldig begrenset hvor mange slike cruise som det er<br />
aktuelt å gjøre ut ifra Oslo i årene som kommer.<br />
Vi har idag Colorline, Stena Line og DFDS - ferger som trafikkerer Oslo. Ingen av disse skipene gjør<br />
mer i Oslo enn de må, grunnet kostnadsnivået, infrastruktur og frakt. Stort sett så tar de ombord all<br />
proviant og forbruksvarer i Kiel, København, eller Jylland. Samme med alle tjenester de må kjøpe<br />
eksternt. Veldig lite av dette gjøres i Oslo. Samme vil det være for cruiseskipene – flyglene blir nok<br />
heller stemt i Hamburg eller Dover fremfor Oslo. Det da tjenester er alt for dyre i Oslo.<br />
Oslo er heller ingen stor internasjonal hub for fly – så det å reise til Oslo vil for mange bety en reise –<br />
eller ytteriligere reising for å komme hit.<br />
Det at skipene ligger under festningen gjør at Oslo kan ta opp konkurransen med Sydney, Stockholm,<br />
Quebec for å nevne noen få av mange riktig så spektakulære besøkshavner skipene anløper.<br />
Sendes skipet til en terminal i utkanten hvor man må sette opp buss inn til sentrum, så har man tatt<br />
bort det som gjør Oslo til en veldig populær men dyr destinasjon. Hjortneskaia er allerede for langt<br />
ifra sentrum.<br />
Cruisesesongen i Oslo er veldig begrenset – 90 dager høysesong- 120 dager med skulderperiodene.<br />
Da vil man ende opp med en terminal som skal stå tom i alle fall 240 dager i året.<br />
Det å investere i infrastruktur som skal kunne betjene snu havn for store cruise skip vil være en<br />
gedigen feilinvestering da det hverken vil tilfredsstille cruiserederiene eller passasjerene. De vil<br />
fremdeles ønske å bruke Oslo som en besøkshavn på enkelte typer cruise, og ligge under festingen –<br />
kan vi ikke heller bli flinkere på dette fremfor å bygge et troll på Hjortneskaia Hvorfor spør man ikke<br />
rederiene hva de behøver, hva de ønsker og hva de kan være villig til å betale for<br />
Med vennlig hilsen,<br />
Carl Groven, Bjørn Farmannsgate 6, 0271 OSLO<br />
6<br />
Side 228<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Den tyske skoleforening i Norge<br />
26. mars 2012<br />
Plan og Bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
N-0102 Oslo<br />
Attn: Stein Kolstø<br />
Vedr.: Kommentar til forslag til områderegulering for Filipstad -<br />
saksnummer 200906549<br />
Det vises til PBEs områderegulering for Filipstad datert 23. januar 2012, med høringsfrist 26.<br />
mars 2012.<br />
Den nylig vedtatte “Skolebehovsplan 2012-22” legger til grunn fortsatt kraftig<br />
befolkningsvekst i Oslo i årene som kommer, med et derav følgende sterkt behov for<br />
etablering av nye skoler på barne-, ungdoms- og videregående trinn. Skolebehovsplanen<br />
peker også på at egnede arealer for nye skoler er vanskelige å oppdrive og knapt er<br />
tilgjengelige i Oslo.<br />
Områdereguleringen for Filipstad er i alle 4 alternativer fremlagt med forslag om å bygge én<br />
skole for 560 elever – en størrelse som ifølge forslaget er tilpasset behovet til den planlagte<br />
boligmassen på Filipstadområdets. Vårt ståsted er at når man nå planlegger en ny og attraktiv<br />
bydel bør man imidlertid også ta hensyn til hele byens behov for flere skoleplasser, og<br />
tilrettelegge for flere skoler, ikke bare en.<br />
Den tyske skole i Oslo er en skole som føler arealmangelen for nye skolebygg på kroppen.<br />
Skolen har siden årtusenskiftet doblet sitt elevantall til 240, men begynner nå å støte på<br />
kapasitetsgrenser i bygningen (gamle Hegdehaugen skole) som den leier. Vi forventer fortsatt<br />
vekst for skolen, ikke minst fordi den høsten 2010 ble anerkjent som en norsk-tysk bikulturell<br />
skole i en ny og utvidet traktat mellom Norge og Tyskland.<br />
Forsøk på å utvikle en ny skole på et attraktivt areal i Volvatsvingen (den nordlige del av<br />
KTPs sporveisområde på Majorstuen) strandet i 2010, og hverken Byrådsavdeling for kultur<br />
og utdanning eller Utdanningsetaten har siden kunnet komme opp med nye alternativer for<br />
oss. Det er derfor nødvendig at det tas reguleringsmessige grep for å avhjelpe byens behov for<br />
flere nye skoler nå når nye arealer som Filipstad områdereguleres.<br />
Deutsche Schule Oslo Telefon: +47 22 93 12 20 Foretaksnr. 971 492 627<br />
Max Tau Vorschule: 22 93 12 23 www.deutsche-schule.no<br />
Sporveisgt. 20 Kindergarten: 22 93 12 24<br />
N - 0354 OSLO Telefax: 22 93 12 30<br />
Den tyske skoleforening i Norge<br />
26. mars 2012<br />
Filipstad bør kunne bli et attraktivt alternativ for Den tyske skole i Oslo. Omvendt vil også<br />
skolen yte sitt positive bidrag til området. Filipstad planlegges som en “attraktiv innfallsport<br />
for ferge- og cruisepassasjerer”, ifølge planforslaget. Vår skoles europeiske og internasjonale<br />
preg vil være et bidrag til å løfte området i denne retning – mot den moderne europeiske<br />
urbanisme som både utbygger og reguleringsmyndighet tilstreber.<br />
Rent prinsipielt ser vi for oss to muligheter i tilknytning til områdeplanen:<br />
1. Det tas utgangpunkt i hovedalternativet med én skole for 560 elever (en offentlig<br />
skole, slik vi forstår den politiske prosessen knyttet til Skolebehovsplanen 2012-22),<br />
og det planlegges dertil for én ikke-offentlig skole iht. vårt behov (se under).<br />
2. Utbyggers forslag til en skole for over 800 elever i Hjortnesbuen bearbeides slik at den<br />
både kan huse en offentlig skole på 560 elever samt én ikke-offentlig skole iht. vårt<br />
behov (se under).<br />
Vårt forslag til skolestørrelse følger stort sett vårt Planinitiativ for Sørkedalsveien 9-11 fra juli<br />
2009, der vi skisserte et behov for en skolebygning for i underkant av 400 elever samlokalisert<br />
med 144 barnehageplasser, med mulighet for en senere utvidelse med om lag 100 elever.<br />
Når vi vurderer den foreslåtte områdeplanen opp mot utbyggers alternativ, fremstår skolen i<br />
Hjortnesbuen samlokalisert med barnehage som attraktiv, også fordi skolens uteareal åpner<br />
seg mot fjorden og dertil integrerer den planlagte parken mot sjøen i skolens uteareal for de<br />
eldste elevene. En skole i Hjortnesbuen vil etter planene også bety relativt tidlig byggestart,<br />
hvilket passer optimalt for Den tyske skole, da vår leiekontrakt utløper sommeren 2017.<br />
Vi ser frem til en fruktbar dialog om dette i tiden som kommer.<br />
Vennlig hilsen,<br />
Hans Jacob Bull-Berg<br />
for<br />
Styret i Den tyske skoleforening i Norge<br />
Deutsche Schule Oslo Telefon: +47 22 93 12 20 Foretaksnr. 971 492 627<br />
Max Tau Vorschule: 22 93 12 23 www.deutsche-schule.no<br />
Sporveisgt. 20 Kindergarten: 22 93 12 24<br />
N - 0354 OSLO Telefax: 22 93 12 30<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 229
Side 230<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 231
<strong>Fjordbyen</strong> Filipstad<br />
Høringsuttalelse fra Frogner Høyre av 19.04.12.<br />
Innledning:<br />
Frogner Høyre ønsker at <strong>Fjordbyen</strong> Filipstad skal styrke kontakten mellom byen og fjorden og<br />
bli et rekreasjonsområde for hele Oslos befolkning, et miljøvennlig tilskudd til Oslo sentrum,<br />
et attraktivt område for familieboliger med sollys og tilfredsstillende uteareal og gli inn i den<br />
eksisterende bebyggelse bak på Skillebekk og Frogner.<br />
Frogner Høyre kan derfor ikke støtte foreliggende alternative forslag til områderegulering for<br />
Filipstad, fra Plan og bygningsetaten, og fra grunneierne ved Oslo Havn, fordi forslagene<br />
vektlegger:<br />
- Høy og tett utbygging<br />
- En mur med ” signalbygg”i Oslo, som vil kunne stenge inne hele bydelen bak<br />
- Økte trafikale og miljømessige belastninger<br />
- Prioritet av cruiseturismen på bekostning av innbyggernes interesser<br />
Filipstad og bydel Frogner:<br />
Rett bak Filipstad ligger Frogner bydel. I dag er denne bydelen fysisk avskåret fra kontakt<br />
med sjøen av E 18, jernbanen og havnevirksomhet. Frogner Høyre ønsker at utbyggingen av<br />
Filipstad skal fjerne disse barrierene og knytte bydelen mot sjøen og integrere Filipstad mot<br />
bakenforliggende by ved Skillebekk og Munkedamsveien.<br />
Frogner Høyre vil fremheve betydningen av å:<br />
- Binde sjøen og den eldre, bevaringsverdige bebyggelsen på Frogner sammen med<br />
bebyggelse og gatenett på Filipstad, slik at dette fremhever og harmonerer med<br />
områdets egenart<br />
- Sikre, samt skape nye grøntområder, slik at Filipstad kan styrke den viktige<br />
rekreasjonsfunksjonen Frognerstranden har i dag<br />
- Frigjøre arealer ved å fjerne unyttige jernbanespor<br />
Frogner Høyre krever at følgende krav/ betingelser settes til utbyggingen av Filipstad:<br />
1. Nei til utbygging av cruicepir og nytt terminalbygg:<br />
Frogner Høyre går i mot forslaget om å bruke Filipstad til utbygging av cruisepir og<br />
terminalbygg for å ta imot 1-2 cruiseskip. Dette begrunner vi med følgende:<br />
- Området som rekreasjonssted svekkes for allmennheten<br />
- Cruisetrafikken skaper trafikkstøy og forurensning Det vil også oppstå høye kostnader<br />
i forhold til utbygging og vedlikehold av veinett<br />
- Ivaretakelse av lovpålagte sikkerhetssoner i havneområdet vil legge beslag på arealer,<br />
som kunne vært brukt til bolig- og/eller rekreasjonsformål, og kreve store<br />
investeringer<br />
- Bygningsmassen og skipene stenger siktlinjen til naboer og gateløp, og medfører<br />
dessuten fall i tomteverdi<br />
- Småbåttrafikken inn og ut av Frognerkilen, vil rammes<br />
Vi minner også om at det opprinnelig var spørsmål om å flytte all fergevirksomhet fra<br />
Hjortnes til Vippetangen-området, men bystyret kom til et kompromiss med delt fergeløsning.<br />
Det er derfor i strid med de opprinnelige intensjoner å utvide terminalområdet på Hjortnes for<br />
Kielfergen med ny pir for cruiseskip, samt terminalbygg.<br />
Frogner Høyre vil også understreke at Oslo bør bygge for framtiden og følge eksempelet fra<br />
en rekke byer med å flytte cruisetrafikken ut av bebodde områder til industriområder,<br />
eksempelvis København.<br />
2. Trafikkutfordringer må løses før utbygging starter:<br />
Et av de aller viktigste kriteriene for at området skal kunne fungere er at transportårene er på<br />
plass. Frogner Høyrekrever at trafikkproblemene og opplegg for kollektivtransporten løses,<br />
før utbygging iverksettes. På Filipstad planlegges det for opptil 3000 boliger og 9000<br />
arbeidsplasser Å bygge først og så bli tvunget til uheldige transportløsninger deretter må<br />
unngås.<br />
Toglinjene som NSB i dag bruker til parkering av togsett er på plantegningene bebygget. NSB<br />
vil imidlertid så langt ikke gi opp dette arealet. Dette er viktige arealer som må utnyttes. Hvis<br />
frivillig løsning ikke kan oppnås, bør ekspropriasjon vurderes.<br />
Vi foreslår videre en overbygget E 18 gjennom Filipstad som fortsetter enten i tunell eller i<br />
senketunell. Dette vil gi den beste løsningen i forhold til miljø, luftkvalitet og støyforhold for<br />
hele området. Tunell gir dessuten mer areal for byutvikling.<br />
Mer skinnegående trafikk med trikk gjennom området er ikke er akseptabelt. Belastningen på<br />
trikkene i Frogner bydel har for lengst nådd sitt metningspunkt. Flere og hyppigere trikker /<br />
fjordtrikk kan ikke aksepteres og vil heller ikke kunne ta av det forventede store<br />
transportbehovet. Denne økningen må man løse med tunnelbane. Et godt alternativ er et<br />
trasevalg for T-bane fra Fornebu under Bygdøy til Filipstad og videre til Homanbyen stasjon<br />
eller Oslo S.<br />
De små parkene vi har i området, Tinkern og Skarpsno, må vernes, og helst utvides i areal.<br />
3. Ikke bare boliger og næring<br />
Frogner Høyre mener Filipstad egner seg til å bli fremtidens bydel – hvor ikke bare boliger og<br />
næring, men også kultur og utdanning hører hjemme. Oslo mangler et eget vitensenter som<br />
Side 232<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Inspiria i Sarpsborg eller Vitenfabrikken på Sandnes. Et slikt senter bør vi ha i fremtidens<br />
bydel Filipstad, gjerne som et arkitektonisk flaggskip.<br />
4. Arkitektonisk flaggskip ytterst på Filipstad i stedet for ”hotellblokk”<br />
Frogner Høyre ønsker et arkitektonisk flaggskip som ytterste bebyggelse innenfor det grønne<br />
beltet. Det må harmonere med bebyggelse og landskap i nærområdet, og ikke komme i<br />
konflikt med den planlagte bebyggelsen rettet mot skole, barnehage, friområder og<br />
grøntanlegg. Dette flaggskipet bør være et bygg som er tilgjengelig for allmennheten – som et<br />
kulturbygg. Et slikt arkitektonisk flaggskip er en viktig driver i byutvikling over kloden, fra<br />
Bilbao til Sydney. Et slikt bygg kan knytte byen tettere til fjorden, som eksempelvis operaen i<br />
Bjørvika. Frogner Høyre mener dette står i klar motsetning til den foreslåtte hotellblokken på<br />
33 etasjer vil svekke fjordbyeffekten og gi mer trafikk, støy og forurensning.<br />
5. Krav til begrenset byggehøyde i områdets randsoner - maksimalt 5 etasjer<br />
Bebyggelsen på Filipstad, mener Frogner Høyre, må tilpasses høydene i områdets randsoner.<br />
Disse ligger på ca. frem etasjer. For å unngå at Filipstad blir en mur mot sjøen må<br />
bebyggelsen derfor tilpasses eksisterende bebyggelse, slik at det blir sammenheng med byen<br />
bak. Siktlinjer og forlengelse av gateløp mot sjøen fra Drammensveien og Henrik Ibsens gate<br />
er ikke tegnet inn i planene fra PBE. Dette må rettes opp, her må det tegnes nye gateløp.<br />
De forliggende planer tar sikte på opp til 10 etasjer på boligene. Det er et problem at de<br />
foreliggende planene viser Filipstad fra sjøsiden, en vinkel som kun beboerne der vil ha<br />
tilgang til. De fleste vil oppleve Filipstad fra baksiden, og vil da, slik planen å er, bli ”murt”<br />
ute fra sjøen. En slik vegg av bygninger vil dessuten kaste lange skygger både på selve<br />
Filipstad og på bebyggelsen bak. Denne effekten vises ikke på tegningene. Når det gjelder det<br />
mindre omtalte Hans Jægers kvartal, er utbyggingen der enda mer ruvende. Her blir det tettere<br />
og høyere enn Tjuvholmen på sitt tetteste.<br />
Nærheten til store tettbygde boligområde må være det viktigste kriteriet for videre<br />
planlegging av Filipstad-utbyggingen. Frogner Høyre krever at de som bor i denne bydelen<br />
ikke blir ofret for å løse cruiseproblemer, skaffe ”signalbygg” og starte en utbygging der<br />
løsningen av vitale transportproblemer henger i løse luften. Vi må unngå at dette unike<br />
området blir en miljøbombe.<br />
Skole på Filipstad: Vi vil påpeke nødvendigheten at det bebygges skole på Filipstad, og<br />
støtter i denne sammenhengen uttalelsene fra Frogner bydelsutvalg og Plansmia.<br />
Barnehage Filipstad: Vi synes også det er positivt at det er planlagt barnehageavdeling, og<br />
støtter her bydelsutvalgets uttalelser.<br />
Foreslått park på Hjortnes: Vi stiller og også bak de synspunktene Frogner bydelsutvalg og<br />
Plansmia har i forhold til park på Hjortnes.<br />
Avslutning og videre prosess<br />
Frogner Høyre krever at det gjøres en langt bedre utredning av Filipstad-utbyggingen før den<br />
endelige reguleringsplan vedtas. Denne komplekse utbygging må belyses langt bedre før noe<br />
vedtak fattes. Det gjelder hovedstadens fremtid.<br />
Frogner Høyre støtter også vedtaket fra bydelsutvalget av 27.03.12.<br />
Alternative planer er nå lagt på bordet fra Plansmia, som nylig presenterte et grundig og<br />
meget interessant og fremtidsrettet forslag. Dette forslaget må også legges til grunn for den<br />
videre behandling. Frogner Høyre støtter fullt ut de forslag som er kommet fra Plansmia.<br />
Frogner Høyre vil spesielt peke på følgende konstruktive elementer i Plansmias forslag:<br />
- Vi støtter at forslaget ser hele området ved Frognerstranda i sammenheng med Filipstad og<br />
at E 18 således fjernes fra Frognerstranda, enten i tunnel eller i senketunnel. Frognerstranda er<br />
gitt lav bebyggelse med plass for skole etc. og rekreasjonsområder for hele Oslo. Slik<br />
Plansmia meget dyktig har lagt det opp, får vi et unikt, sammenhengende grøntareal som gjør<br />
det mulig å spasere langs hele <strong>Fjordbyen</strong> ut til Bygdøy.<br />
- Vi støtter det foreslåtte alternativ med en overdekket E 18 gjennom Filipstad med<br />
nødvendige åpninger som er omkranset av næringsbygg, som er mindre berørt av trafikkstøy<br />
enn boligene.<br />
- Vi støtter at fergeterminalen er flyttet til innenfor " vorta". Dermed frigjøres et stort område<br />
som i dag er en asfaltørken med containere og biler, og blir isteden en stor park med<br />
friområde for hele byen helt i fjordkanten, og med direkte forbindelse til Tinkern.<br />
- Vi støtter den måten forslaget binder det nye byområdet til den eksisterende bebyggelse bak<br />
hva gjelder bl.a. bygningshøyde.<br />
- Vi støtter de gode miljøvennlige løsningene forøvrig for trafikk og kollektivtransport og at<br />
forslaget tilgodeser muligheter for skole, barnehave, alders- og sykehjem.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 233
Fra: Mette Kongshem [mette.kongshem@kongshem.com]<br />
Sendt: 20. april 2012 20:09<br />
Til: Vivian Ellingsen Gotaas; Bård Standal; bjarnebo@c2i.net;<br />
uhordvik@gmail.com; PBE Postmottak; oslo@hoyre.no; Jørn Lein-<br />
Mathisen; britt.eia@baerum.kommune.no; jenslie6@hotmail.com;<br />
hans.m.borge@wilhelmsen.com; tjeran@gmail.com<br />
Emne: Re: Filipstadutbygging høringsuttalese fra Frogner Høyre 200412, r<br />
Kategorier: Haster<br />
Hei,<br />
Jeg var nok for rask da jeg så gjennom og ser nå forsent at det er fjernet noe jeg<br />
mener var meget viktig for teksten, nemlig fra siste avsnitt om " Videre prosess "<br />
der jeg hadde foreslått at " ber om at det ( Plansmias forslag) blir utarbeidet som et<br />
fullverdig alternativ til områderegulering for Filipstad og Frognerstranda, og at det<br />
fremmes samtidig og på lik linje med de øvrige alternativer til politisk behandling."<br />
Jeg mener det var spesielt viktig å få med dette<br />
Mette<br />
From: Vivian Ellingsen Gotaas <br />
To: Bård Standal ; bjarnebo@c2i.net; uhordvik@gmail.com;<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no; oslo@hoyre.no; Jørn Lein-Mathisen ;<br />
mette.kongshem@kongshem.com; britt.eia@baerum.kommune.no; jenslie6@hotmail.com;<br />
hans.m.borge@wilhelmsen.com; tjeran@gmail.com<br />
Sent: Friday, April 20, 2012 3:54 PM<br />
Subject: FW: Filipstadutbygging høringsuttalese fra Frogner Høyre 200412, r<br />
Hei!<br />
Vedlagt er Frogner Høyres høringsuttalelse vedrørende Filipstad.<br />
God helg!<br />
Mvh Vivian Ellingsen Gotaas,<br />
Frogner Høyre, sekretær<br />
> From: Vivian.Ellingsen.Gotaas@nav.no<br />
> To: vivianellingsen@hotmail.com<br />
> Date: Fri, 20 Apr 2012 15:42:36 +0200<br />
> Subject: Filipstadutbygging høringsuttalese fra Frogner Høyre 200412, r<br />
><br />
><br />
Plan og bygningsetaten<br />
Postboks 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Høringsuttalelse fra Frogner Venstre til Områderegulering for<br />
Filipstad med Frognerstranden.<br />
1. E-18 Frognerstranden<br />
Frogner Venstre (FV) har lenge arbeidet for at Frognerstranden skal blir en grønn<br />
strandpromenade for hele byens befolkning med aktivitetsområder, badeområder,<br />
sykkeltraseer og barnehager uten trafikk, forurensninger og støy.FV ønsker derfor at<br />
hele strekningen fra Aker Brygge til Bygdøy skal komme under bakken.<br />
På grunn av Statens Vegvesens foreløpige krav om at E18 må komme opp i dagen,<br />
ønsker FV en tunnelløsning med åpning på Filipstad slik at den eventuelle åpne<br />
strekningen blir ved Hjortnes-området og ikke langs sjøen i Frognerkilen der den<br />
fremtidige strandpromenaden vil ha størst fellesskapsverdi.<br />
FV anbefaler derfor Bystyret å velge en planløsning på Filipstad som muliggjør at man i<br />
fremtiden kan få mest mulig av E18 langs Frognerstranden under bakken eller under<br />
vann. Denne løsningen vil være i tråd med Fjordbyplanen og lage et sammenhengende<br />
grøntområde fra sentrum og Tinkern til Folkeparken på Bygdøy.<br />
FV ønsker videre at det utredes om “OPS” (Offentlig privat samarbeid) kan benyttes for<br />
å realisere strekningen E18-Frognerstranden under bakken utenfor Oslopakke 3.<br />
FV går i mot at det skal anlegges skinnegående kollektivtranport på overflaten gjennom<br />
eksisterende grøntområder (f.eks. Skarpsno eller Tinkern) da dette vil ødelegge disse<br />
grøntområdene.<br />
2. Miljø<br />
Grøntarealer<br />
FV ønsker at Filipstad og Frognerstranden skal planlegges som en helhet slik at det skal<br />
kunne bli et sammenhengende grøntdrag mellom sentrum og Folkeparken på Bygdøy,<br />
både fra Slottsparken via Tinkern, eller fra Rådhusplassen via Filipstad.<br />
FV ønsker størst mulig friareal på Filipstad, min 100 daa. FV ønsker at<br />
Filipstadutbyggingen skal synliggjøre en høyere standard for norsk miljøteknologi ved at<br />
det taes i bruk nye løsninger vi ikke vanligvis ser i Norge som f.eks.: Utstrakt bruk av<br />
taakflater til grøntområder, både som bruksarealer og parsellhager, opptak av CO2, som<br />
energikilde for kjøling, isolasjon og som reservoar for nedbørsutjevning.<br />
Side 234<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
FV ønsker at Brandskjærparken skal bli et mangfoldig grøntområde med fleksible<br />
aktivitetsområder for barn og unge (ballspill, klatrestativ, skating etc), skjermete områder<br />
med tett vegetasjon, tilrettelegging for kulturopplevelser (skulpturer, benker, konserter,<br />
teater og utstillinger) samt aktiviteter knyttet til sjøen (bading i sjøbad og på strand,<br />
stativer for leie av kajakker, robåter og surfebrett etc).<br />
Energibruk og materialbruk<br />
FV ønsker en bygningsmasse på Filipstad som både tilfredsstiller passivhusstandard og<br />
bygges etter bærekraftige byggeprinsipper. Materialvalg med best mulig klimaregnskap<br />
skal foretrekkes som feks tre. La Filipstad bli et forbilde for norsk byggeteknikk med bruk<br />
av tre i store konstruksjoner.<br />
Energiforsyningen til oppvarming og tappevann skal i hovedsak være via fjernvarme, og<br />
skal suppleres med solfangere, solceller og vindturbiner på tak eller vegger på Filipstad.<br />
Overskuddsvarme fra datarom, kjøling etc skal gjenvinnes. Byggene skal designes slik<br />
at bruk av kjøling av vanlige bruksarealer blir unødvendig.<br />
Samferdsel/kollektivtransport<br />
FV ønsker at bydel Filipstad skal utformes til en sentrumsnær bydel der bruk av<br />
privatbiler blir unødvendig. Persontransport skal foregå primært med T-bane, lokalferge<br />
og/eller trikk ved siden av sykkel og gange.<br />
FV ønsker primært at Filipstad skal betjenes av T-bane som skal bli en del av T-baneforbindelsen<br />
mellom Oslo sentrum og Fornebu. Kollektivtransport på bakkenivå kan for<br />
eksempel foregå med elektriske busser til nærliggende knutepunkt. FV ønsker å verne<br />
eksisterende grøntområder og ser det ikke hensiktsmessig med trikketrase i området<br />
fordi gjennomgangen av dette blir vanskelig i forhold til Tinkern og Skarpsnoparken.<br />
3. Fritidsaktiviteter<br />
FV ønsker at den nye bydelen på Filipstad skal ha gode lokale fritidsaktiviteter som både<br />
bygger sosial kompetanse som ungdomsklubber og god helse som flerbrukshall..<br />
FV ønsker at en flerbrukshall skal være tilgjengelig for skolen i skoletiden og for<br />
befolkningen generelt resten av dagen og i helgene hele året.<br />
Flerbrukshallen må inneholde fleksible arealer for en rekke relevante idretter samt for<br />
svømming. Svømmeanlegget med minst 25 meters lengde og enkelt spa-anlegg skal ha<br />
fleksible åpningstider for publikum.<br />
4. Skoler og barnehager<br />
FV forutsetter at omkringliggende områders behov for skoler og barnehager tas inn i<br />
planen. FV forutsetter at det anlegges egne skolegårder tilknyttet skolene samt at<br />
planene ikke baserer seg på at Brandskjærparken skal benyttes for dette formålet.<br />
5. Cruise- og fergeterminal<br />
FV går i mot at det bygges ny cruiseterminal på området. Utslippene til luft fra eventuelle<br />
cruisebåter vil gi betydelige bidrag til dårlig luftkvalitet i området og vil hindre luftutskifting<br />
og sikt til sjøen pga størrelsen på disse båtene. En cruiseterminal vil også komme i<br />
konflikt med småbåttrafikken, fergetrafikk og vannaktiviteter(f.eks. kajakk, roere etc) i<br />
området.<br />
Cruisebåter kan isteden ligge til bøyer eller anker på fjorden og passasjerer<br />
transporteres i mindre båter til land. Cruisebåter kan alternativt legge til kai ved<br />
Vippetangen, Slemmestad eller i Drammen.<br />
FV ønsker at kommunen inngår dialog med Color Line med tanke på flytting av den<br />
eksisterende fergeterminalen slik at dette området mot Bygdøy og Frognerkilen kan<br />
frigjøres til boligformål, grøntarealer og strand med vannaktiviteter. Color Line kan flyttes<br />
til sydspissen av Filipstad med terminalområde som delvis overbygges med grøntareal.<br />
6. Arealbruk<br />
FV ønsker at Filipstad primært skal være et boligområde med innslag av<br />
næringsvirksomhet som bidrar til møter mellom mennesker. FV ønsker en boligandel på<br />
75%.<br />
På grunn av stor tilflytting til Oslo må byggingsområder som Filipstad utnyttes primært til<br />
boilgformål. Dersom SSBs mellomvekstalternativ slår til vil det behøves 65 000 nye<br />
boliger i Oslo innen 2020 og vel 100 000 nye boliger innen 2030. Det krever en takt i<br />
boligbyggingen som er 2 til 3 ganger så rask som den har vært det siste tiåret. Det<br />
forventes en befolkningsvekst på 11% i Frogner bydel frem mot 2020, noe som vil tilsi et<br />
innbyggertall på omtrent 57 000 mennesker.<br />
FV ønsker at Filipstad skal bli en levende bydel - også etter endt arbeidstid med<br />
næringsarealer på gateplan. Det bør tilrettelegges for kafeer, restauranter, kino, butikker,<br />
småbedrifter, treningsstudio etc.<br />
FV ønsker et mangfoldig Frogner. Derfor må det bygges «lavterskelboliger» som er<br />
tilpasset småbarnsfamilier og enslige både i pris og størrelse. Det bør også bygges en<br />
viss andel kommunale utleieleiligheter og studentboliger for å gjøre Frogner tilgjengelig<br />
for en større del av Oslos befolkning.<br />
FV vil tillate høyere gjennomsnittlig byggehøyde enn i planen, forutsatt at det gjøres med<br />
høy kvalitet og lengst bak i Hans Jægers kvartal.<br />
Høyere bygg er arealeffektive og ikke minst energieffektive. Dette stiller selvsagt strenge<br />
krav til utformingen av byggene og utformingen av grøntområder rundt og på byggene<br />
(se pkt. 2 a).<br />
FV ønsker at kommunen tar en proaktiv rolle mot Jernbaneverket for å frigjøre<br />
jernbanetomten ved Filipstad, slik at også dette arealet kan benyttes til boligformål og<br />
grøntområder.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 235
FV ønsker ikke å bruke opp arealer på parkeringshus. Parkeringsarealer for beboere<br />
som skal bygges skal primært være under bakken.<br />
7. Forholdet til detaljreguleringsplanene for Hjortnes og Hans Jægers kvartal.<br />
Frogner Venstre anmoder om at detaljregueringsplanene for disse områdene legges på<br />
is inntil områdereguleringsplanen for Filipstad og Frognerstranden er ferdig. Først når<br />
premissene for hele området er klart vil det være aktuelt å detaljregulere disse to<br />
områdene i sammenheng med resten av området.<br />
8. Finansiering<br />
Finansiering av eventuelle merkostnader for infrastruktur og flytting av fergeterminal må<br />
utredes i forhold til økte tilgjengelige tomtearealer til bygg ved Hjortnes og langs<br />
Frognerstranden, økt byggehøyde i Hans Jægers kvartal, bomavgift, havneavgift og<br />
mulige OPS løsninger.<br />
9. Oppsummering<br />
Den alternative planen utarbeidet av de lokale velforeningene for Filipstad og<br />
Frognerstranden ligger nærmest FVs synspunkter for utviklingen av området.<br />
Denne planen har i tillegg kommet i stand etter et stort folkelig engasjement via en<br />
plansmie der ca 300 mennesker har deltatt.Den alternative planen er helhetlig, løser<br />
utfordringene med å åpne Frognerstranden for hele byen, tilpasser Filipstad til bydelen<br />
Skillebekk, kombinerer fergeterminalen med friluftsområde og skaper et<br />
sammenhengende grøntområde fra sentrum til Bygdøy. Alt dette på en betydelig bedre<br />
måte enn planene utarbeidet av PBE og Oslo Havn.<br />
Frogner Venstre ber derfor om at de viktigste elementene i den alternative planen<br />
utredes videre før områdeplanen for Filipstad og Frognerstranden blir vedtatt.<br />
Oslo 17 april 2012<br />
Mvh<br />
Anne-Lise Bergenheim Einar Kjerschow<br />
leder i Frogner Venstre/s saksbehandler/s<br />
Kopi:<br />
Venstres stortingsgruppe<br />
Venstres bystyregruppe<br />
Venstres byråd for miljø og samferdsel<br />
Fra: Bjørn Solheim [abitas@online.no]<br />
Sendt: 26. mars 2012 09:25<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: saksnummer 200906549 - Filipstad: områderegulering til offentlig ettersyn -<br />
Bemerkninger<br />
<strong>Vedlegg</strong>: Skisse Filipstad grunnriss.jpg; Skisse Filipstad 2.jpg<br />
Hei,<br />
Det gjøres oppmerksom på at 1700 kvm BRA sannsynligvis er alt for lite areal dersom man ønsker et<br />
idrettstilbud med både standard flerbrukshall og svømmeanlegg.<br />
Sannsynligvis bør arealet være minst 2500 BRA.<br />
Riktignok ønsker eksisterende svømmeklubber i Oslo vest nye større svømmeanlegg i tilknytning til<br />
Frognerbadet og på Sogn, men den store mengden beboere i frognerområdet uten svømmehalldekning,<br />
tilsier at det er fornuftig også å planlegge inn et 25-meter svømmeanlegg for de rundt 10.000 beboerne<br />
på Filipstad og Aker brygge i tilknytning til den planlagte skolen.<br />
Se illustrasjon av mulig arealdisponering for et areal tilpasset befolkningsmengden i området, med<br />
ballspill, svømmeanlegg, dans/kampsport og scene/tribune som gjør at anlegget kan være en ekstra aula<br />
for skolen.<br />
Ettersom idrettshaller, museer og kjøpesentre stort sett er elementer som ikke skaper levende flater og<br />
«gateliv» fordi de har lange, høye vegger med lite eller inger vinduer og innganger, bør dette være<br />
bygninger som kan brukes som kjerner i større multifunksjonelle bygninger eller integreres i terreng.<br />
Det anbefales at et idrettsanlegget integreres i terrenget i tilknytning til skolen med buet slak gressbakke<br />
på taket, der man kan plante busker og blomster, og at man eventuelt legger en asfaltert plass på<br />
toppen, med benker og mulighet for kunstis vinterstid. Det kan vurderes om man i helningen skal legge<br />
inn flater for skateboard med mulighet for kjøling og snølegging vinterstid for å gi en ski/akebakke.<br />
Helningen kan også utnyttes til å gi et amfi rettet inn mot skolegården, for å støtte utendørs aktiviteter<br />
og tilstelninger.<br />
Se illustrasjon av hvordan anlegget kan integreres i terrenget, og hvordan en tribune rettet mot<br />
ballflaten og scenen kan legges delvis over svømmeanlegget. (ballflaten krever 7 meter takhøyde i<br />
senter. Svømmeanlegget har ikke samme behov for takhøyde).<br />
Med vennlig hilsen<br />
Bjørn Solheim<br />
Leder ISU st.Hanshaugen<br />
abitas@online.no<br />
Side 236<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 237
Side 238<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 239
Side 240<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 241
Side 242<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
”Følgende illustrasjoner er et utdrag av vedlegg til Norsk Håndballforbund sin merknad.<br />
Fullstendig materiale er tilgengelig på saksinnsyn. Saksnummer 200906549-246”.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 243
Side 244<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 245
Side 246<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo Aquapark<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Pb 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Att.: Stein Kolstø Dato: 4. april 2012<br />
FILIPSTAD –FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING<br />
Oslo Aquapark AS (OAP) har mottatt planforslag til offentlig ettersyn og har følgende<br />
bemerkning:<br />
OAP uttaler seg til planforslaget i egenskap av forslagsstiller til utvikling av et kombinert<br />
tilbud av næringseiendom og publikumsattraksjoner i området. Oslo by trenger levende<br />
publikumsattraksjoner som i kombinasjon med andre aktiviteter av internasjonal klasse kan<br />
trekke et stort norsk og internasjonalt publikum til det nye byområdet i tråd med intensjonene<br />
i Fjordbyplanen om:<br />
– En bygnings- og opplevelsesmessig variasjon<br />
– Et attraktivt og variert tilbud som er åpent og tilgjengelig for publikum<br />
– Å skape liv i området<br />
OAP sitt forslag inkluderer blant annet:<br />
– hotell og konferansesenter<br />
– et nasjonalt utstillingsvindu for norsk fremtidsrettet forskning og<br />
teknologiutvikling (næringsklynge)<br />
– mat/fiskehall med bevertningsmuligheter<br />
– akvarium av internasjonal klasse<br />
– kombinert leilighetskompleks/omsorgsbygg etter moderne og fremtidsrettede<br />
prinsipper.<br />
I forhold til foreliggende planforslag ønsker OAP å peke på at visjonen om<br />
publikumsattraksjoner og eldres behov i området er tonet betydelig ned.<br />
Akvarium<br />
Akvarium har lenge vært et tema i Oslo og vil kunne utgjøre en lenge etterlengtet<br />
publikumsattraksjon for <strong>Fjordbyen</strong> Oslo. Et akvarium bygd på moderne prinsipper vil i<br />
tillegg være en positiv bidragsyter i forhold til annen næringsvirksomhet i området, beboere<br />
og ikke minst miljøverninteresser. I OAP sitt forslag er det lagt opp til et flerbrukskonsept der<br />
deler av akvariet gjøres tilgjengelig for alternativ bruk så som konferanser og banketter<br />
utenom ordinære åpningstider. Erfaringer fra andre tilsvarende ”fjordbyprosjekter” viser at<br />
alternativ bruk av publikumsattraksjoner har en sterk positiv effekt for livet i området.<br />
Akvariet vil også kunne tjene som ”våtlaboratorium” og klasserom for skoler og universiteter<br />
i Oslo – et tilbud som i dag er helt fraværende. Et moderne akvarium vil også være en<br />
attraktiv deltidsarbeidsplass for både skoleungdom og eldre.<br />
Vi oppfordrer derfor PBE til å prioritere Filipstad som lokasjon for et akvarium og at det<br />
legges vekt på de miljøskapende og utdannende effekter en slik plassering vil ha i forhold til<br />
publikum, beboere, næringsinteresser og utdanningsinstitusjoner.<br />
Oslo Aquapark AS, Munkedamsveien 45, Vika Atrium oppg. A, 0250 Oslo. Tlf. +47 22 94 77 00<br />
www.osloaquapark.no Org. No. 988 861 499<br />
Oslo Aquapark<br />
Omsorgsbygg og leiligheter for eldre<br />
I publikasjonen ”Global Age-friendly Cities: A Guide”, peker WHO på en aldrende befolking<br />
og urbanisering som to globale trender som i stor grad vil påvirke hvordan vil skal utforme<br />
samfunnet vårt i det 21. århundre. Samtidig som byen vokser, øker også andelen av<br />
innbyggere over 60 år. Guiden presenterer en sjekkliste over tiltak som kan bidra til å skape<br />
”eldrevennlige” byer og hvordan man kan tilrettelegge for å utnytte den ressursen som eldre<br />
representerer for familie, lokalsamfunn og økonomi.<br />
I St meld nr 7 (2008-2009) – Et nyskapende og bærekraftig Norge, foreslo regjeringen å<br />
nedsette et utvalg til å utrede nye innovative løsninger for å møte framtidas omsorgsutfordringer.<br />
Utvalget ble oppnevnt i statsråd 26. juni 2009. I NOU 2011:11 konstaterer<br />
utvalget at de store institusjonenes tid er forbi, og fokuserer på en omsorgstjeneste med<br />
boliger og lokaler som er en integrert del av nærmiljøet i tettsteder og bydeler, der de<br />
offentlige fellesarealene deles med den øvrige befolkning. Knutepunkt med lokalisering av<br />
velferdssenter og ulike boligtilbud må derfor inngå som et ledd i kommunens helhetlige<br />
planlegging. Også i Oslo kommune er det fokus på hvordan byen kan møte en sterkt<br />
voksende eldregruppe med helt andre krav og behov enn det vi har sett til nå.<br />
Mens planforslaget for Filipstad legger stor vekt på barns og unges vilkår, er det lite fokus på<br />
de bidrag den eldre delen av befolkningen kan yte i form av frivillighetsarbeid, arbeidskraft,<br />
erfaring og sosialt engasjement i et lokalsamfunn der det planlegges næringsliv, skoler,<br />
barnehager og kulturygg i en skjønn forening. Vi mener dette er en mangel ved<br />
områdeplanen.<br />
Med vennlig hilsen<br />
For Oslo Aquapark AS<br />
Bent Nordbø<br />
Daglig leder<br />
Dag Dvergsten<br />
Styreleder<br />
Oslo Aquapark AS, Munkedamsveien 45, Vika Atrium oppg. A, 0250 Oslo. Tlf. +47 22 94 77 00<br />
www.osloaquapark.no Org. No. 988 861 499<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 247
Side 248<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Postboks 2846 Solli<br />
0204 Oslo<br />
Oslo 10.april 2012<br />
Område- og detaljregulering Filipstad. Høringsuttalelse.<br />
Planområdet<br />
Vi har i tidligere bemerkninger til planarbeidet for Filipstad ment at hele Frognerstranda burde vært<br />
med i området for å kunne foreta nødvendige helhetsvurderinger og tiltak til beste for <strong>Fjordbyen</strong>.<br />
Ved å legge lokk over E-18 på Filipstad umuliggjøres en tunnel for E-18 langs Frognerstranda.<br />
Dette er en dramatisk konsekvens av Filipstadplanene som er til skade for Oslo som fjordby. Vi<br />
mener også at Tinkern ikke burde vært tatt inn i planen. På det tidspunktet områdeutvidelsen ble<br />
kunngjort visste vi ikke mye om bakgrunnen for å innlemme Tinkern i planområdet. Men vi hadde<br />
grunn til å frykte at vår nærmiljøpark ville få redusert kvalitet. De fremlagte planene viser at vår<br />
frykt var begrunnet. Konsekvensene for Tinkern beskrives i eget avsnitt.<br />
Infrastruktur<br />
Vi oppfatter en områdereguleringsplan som et redskap som bl.a skal avklare og tilrettelegge infrastrukturen<br />
i et framtidig utbyggingsområde. Det er derfor overraskende og beklagelig at Statens<br />
vegvesen, som ansvarlig for E-18 gjennom planområdet, ikke stiller seg bak planforslaget. Mye<br />
tyder på at Statens vegvesen derimot vil fremme en innsigelse mot planene. At en så viktig part ikke<br />
er med i den kommunale planprosessen er mildt sagt uheldig<br />
Kollektivtransport<br />
Plan-og bygningsetaten og grunneierne Oslo Havn KF og ROM eiendom ønsker å utbygge<br />
Filipstadområdet uten T-banetilknytning. Etter det vi har kunnet se av det fremlagte materialet er<br />
ikke T-bane engang vurdert. Det fremkommer ikke noe som tyder på at Ruter har blitt rådspurt om<br />
T-bane til Filipstad, og i så fall hvilken begrunnelse som foreligger for ikke å knytte Filipstad til<br />
T-banenettet. Det er nevnt i planalternativ L2 et mulig kollektivknutepunkt rett syd for Tinkern.<br />
Her er vel også T-bane nevnt. For det første tror vi at en slik plassering av et kollektivknutepunkt på<br />
Filipstad er helt feil. Her vil det ligge helt i ytterkanten av den tunge bebyggelsen. Et T-banestasjon<br />
må ligge i tyngdepunktet av bebyggelsen. For det andre er det ikke sagt noe om hvilken T-<br />
banestruktur dette knutepunktet skal knyttes opp mot. Den naturlige plasseringen av en T-<br />
banestasjon på Filipstad vil være i nærheten av Tjuvholmen. Her er det allerede dårlig kollektivdekning.<br />
Når vi samtidig vet at det både på Tjuvholmen og Filipstad utelukkende vil flytte inn folk<br />
med sterk økonomi og minst en bil i garasjen, betyr manglende T-bane økt bilbruk. Alle nye<br />
kontorbygg vil forsterke problemet.<br />
Fergeterminal<br />
Beboerforeningen er innforstått med at fergeterminalen på Hjortnes skal være der. Bystyret har gjort<br />
et vedtak om delt løsning for utenlandsfergene mellom Vippetangen og Hjortnes. Vi kan derimot<br />
ikke forstå det omfanget terminalen har fått i de fremlagte planene. Det virker som om det er lagt<br />
inn langt flere funksjoner i dette området enn det som genereres av fergetrafikken.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 249
Cruisehavn<br />
Beboerforeningen har i tidligere uttalelser sagt at vi ønsker cruisehavnen plassert på hver side av<br />
Akershusneset. Dette var et av alternativene i Cruisehavnutredningen. Vi mener fergeterminalen til<br />
Colorline på Hjortnes får være nok for denne bydelen. I det ligger at man må erkjenne at det å bo i<br />
en storby også innebærer at man må akseptere at noen ulemper som støy og trafikk kommer<br />
nærmere et boligområde enn det som er ønskelig. Hovedvedalternativet lokaliserer cruisehavnen til<br />
Hjortnes. Det innebærer en gigantisk utfylling i fjorden tilsvarende 8 fotballbaner. De utfylte<br />
arealene skal i hovedsak benyttes til parkering av busser. Vi mener det må være betimelig å spørre<br />
om med hvilken rett Pbe kan foreslå en slik utfylling. Oslofjorden er en friluftsressurs på linje med<br />
Nordmarka. Vi har en definert markagrense. Cruisehavnforslagene i Filipstadplanen aktualiserer<br />
spørsmålet om vi ikke også må få en fjordgrense. Frognerkilen er en av landets største<br />
småbåthavner. Den travleste tiden i sesongen sammenfaller med toppen i cruisebåttrafikken.<br />
Allerede i dag er det nok av kritiske situasjoner mellom småbåttrafikken, Bygdøyfergene og<br />
Colorline . De enorme cruiseskipene som er Pbe foreslår å anløpe Hjortnes vil uten tvil skape<br />
ytterligere farlige situasjoner.<br />
Trafikkbarrierer<br />
Dagens E-18 er en barriere mellom byen og fjorden i Filipstadområdet. I tillegg kommer<br />
jernbanesporene og selve havneanlegget. Pbe foreslår i sitt hovedalternativ L2 å senke E-18 og<br />
bygge et lokk over fra enden av Festningstunnelen til forbi bebyggelsen på Skillebekk. Dette er et<br />
tiltak som vil koste milliardbeløp å gjennomføre. Vi er derfor overrasket over at man vil bruke dette<br />
lokket til å forlenge Ring 1 helt ut til og forbi Skillebekk før trafikken slippes ned på E-18. Ring 1<br />
er enn vei med to kjørebaner og et kollektivfelt for buss i hver retning; med andre ord 6 kjørebaner.<br />
Sykkelfelt kommer i tillegg. Riktignok kalles en slik vei for en boulevard i planen. Men navnet kan<br />
ikke skjule at dette fortsatt vil være en kraftig barriere mellom byen bak og sjøen. Ikke bare det,<br />
men Pbe mener også at vi skal krysse denne veien i plan.<br />
Tinkern<br />
Tinkern er vår nærmiljøpark. Den har beboerne reddet ved langvarig innsats med å stoppe<br />
mange forskjellige byggeprosjekter i de siste 40 år. Det er viktig for et boligmiljø at det finnes slike<br />
områder som er våre egne og kan gi vår bydel identitet og særpreg. En viktig del av dette bilde er at<br />
den er lett tilgjengelig for barn og at det oppleves trygt å ferdes der. Det bør være vel kjent for planog<br />
bygningsetaten at Ruseløkka/Skillebekk området har veldig få nærmiljøparker. Konsekvensene<br />
for Tinkern av de fremlagte planene er dramatiske. Den skal tvinges inn i en kunstig akse,<br />
den såkalte Framnesalmenningen som skal danne en forbindelse ut til planens store park ytterst på<br />
Filipstad. For å komme ut til Bygdøy for å bade eller sparke fotball, må barna og alle andre for<br />
øvrig i følge de nye planene ned gjennom Tinkern, forbi en diger drosjeholdeplass, deretter vente på<br />
grønt lys for så å krysse 6 kjørebaner (Ring 1) før de kan sykle videre utover til Bygdøy. Dette er<br />
helt uakseptabelt og en langt dårligere løsning enn dagens situasjon hvor man enkelt og farefritt<br />
krysser både jernbanesporene og E-18 med en bro. Dagens gang-/sykkelvei tangerer parken uten å<br />
berøre den. Slik beholder Tinkern sin egenskap som fredelig nærmiløoase.<br />
Siktlinjer<br />
Noe av det som gir karakter til Oslo sentrum vest er gateløpene som ender med fri utsikt til fjorden.<br />
Dette bidrar til allerede i dag å gjøre Oslo til en fjordby. Et hvert forsalg til plan for utbygging av<br />
Filipstad burde ha som mål å knytte de bakenforliggende bydelene til fjorden ved å åpne nye og<br />
forsterke eksisterende siktlinjer. De fremlagte planene mangler mange av disse grepene. Riktignok<br />
forlenges Huitfeldts gate ned til sjøen, men det skal bygges høyt på begge sider så det lille<br />
sjøgløttet man får fra Henrik Ibsens gate, blir vesentlig mindre enn i dag. I Hjortnes området blir det<br />
ennå verre ved at en av de gatene som skulle bli nye siktlinje smalner av mot sjøen slik at det blir<br />
nærmest umulig å se sjøen. Derfor blir hovedinntrykket av planen det vi fryktet; nemlig at det<br />
bygges en vegg mellom byen bak og sjøen. Kanskje det er derfor så få av planens illustrasjoner<br />
viser hvordan nye Filipstadbyen vil ta seg ut fra gatenivå i byen bak.<br />
Nye friområder for vår bydel<br />
Det kunne kanskje vært lov å håpe på at planen for Filipstad hadde satt av plass til et nytt friområde<br />
som tilgodeså den gamle byen. I Ruseløkka/Skillebekk området er det ikke mange grønne lunger<br />
hvor barna i strøket kan leke trygt i sitt eget nærmiljø. I et av de få områdene som kunne blitt en ny<br />
nærmiljøpark, Generaldirektørhagen, har bystyret gitt ROM Eiendom tillatelse til å oppføre et<br />
kontorbygg på 6000 m2. Der hvor det i dag er store ubebygde arealer( f.eks. sporområdet) inn mot<br />
den gamle byen foreslår Pbe massiv utbygging. Vi tviler ikke på at også vår bydel vil få glede av<br />
den nye fjordparken som er foreslått ytterst på Filipstad, men det blir på lik linje med alle<br />
Oslobeboere. For barn og unge i vår bydel blir resultatet av Filipstadplanene dårligere oppvekstvilkår.<br />
Høringsfrist og medvirkning<br />
Plan-og bygningsetaten presenterte planene i folkemøte 27.februar. Der ble det bedt om<br />
engasjement og tilbakemelding på planene. Samtidig var det et voldsomt stort materiale som ble<br />
presentert som det selv for profesjonelle er tungt og tidkrevende å sette seg inn i. Debatten om<br />
planene kom først i gang etter møtet. Dermed ble det klart for de fleste at den oppgitte<br />
høringsfristen 26.3 var altfor kort. Flere har kontaktet Pbe og fått utsatt fristen. Vi er kjent med at<br />
det nå er blitt oppgitt flere forskjellige datoer. Pbe burde etter vår vurdering ha gått ut med en<br />
kunngjøring om forlenget og lik høringsfrist for alle. For å få til engasjement og interesse for<br />
planleggingen hadde det vært riktigere å starte med folkemøter før planene ble laget og ikke<br />
etterpå. Den vanligste oppfatningen blant folk flest er nok dessverre den at planene for Filipstad har<br />
kommet så langt at det er ingenting å gjøre med.<br />
Vennlig hilsen<br />
for styret i Ruseløkka Skillebekk beboerforening<br />
Erik Karlsen<br />
Side 250<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Postboks 2846 Solli<br />
0204 Oslo<br />
Oslo 26.april 2012<br />
Område- og detaljregulering Filipstad. Tillegg til tidligere høringsuttalelse.<br />
Viser til to tidligere innsendte høringsuttalelser til område- og detaljregulering på Filipstad (dok. nr<br />
250 og 251), der Ruseløkka Skillebekk beboerforening har pekt på en rekke svakheter og forhold<br />
som umulig kan la seg gjennomføre i fremlagt planer. Det gjelder blant annet uavklart<br />
kollektivtransporttilbud og infrastruktur, manglende inkludering av og hensyn til eksisterende<br />
bebyggelse bakenfor, etablering av en ny og unødvendig trafikkbarriere, etablering av nok en mur<br />
av høye bygg som sperrer sikten til fjorden og en park som vil bli liggende øde og ubrukt store deler<br />
av året. Dette er bare noen av innsigelsene Beboerforeningen har mot PBEs og Oslo Havns planer<br />
for Filipstad.<br />
Vi mener at forslaget Plansmien v/Nils Torp og Arne Sødal løser alle svakheter som vi tidligere har<br />
påpekt i våre to uttalelser, og støtter Frogner bydelsutvalgs vedtak om å utarbeide dette utkastet til<br />
områdeplan for hele Filipstad og Frognerstranden til et fullverdig alternativ og fremmes samtidig og<br />
på lik linje med de øvrige alternativer til politisk behandling. Vi støtter også forslaget om at<br />
detaljreguleringen av Hjortnes og Hans Jægers kvartal utsettes, slik at det ikke legges utilbørlige<br />
føringer på områdeplanen og innbyggernes deltakelse i denne.<br />
Vennlig hilsen<br />
for styret i Ruseløkka Skillebekk beboerforening<br />
Eva Kvandal<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 251
Ruseløkka/ Skillebekk beboerforening<br />
Skarpsno/ Gimle beboerforening<br />
Kontaktutvalget for velforeninger i Oslo<br />
Oslo Bys Vel<br />
Naturvernforbundet i Oslo og Akershus<br />
13. mai 2013<br />
Byråd Bård Folke Fredriksen<br />
Byrådsavdeling for byutvikling<br />
Oslo kommune<br />
E-post: byutviklingsbyrad@byr.oslo.kommune.no<br />
Utredning av alternativ områderegulering av Filipstad i Oslo<br />
Vi viser til Plan- og bygningsetatens arbeid med områderegulering av Filipstad.<br />
Ruseløkka/ Skillebekk beboerforening, Skarpsno/ Gimle beboerforening, Kontaktutvalget for<br />
velforeninger i Oslo, Oslo Bys Vel og Naturvernforbundet i Oslo og Akershus har stilt seg<br />
bak et alternativt forslag til områderegulering kalt Fjordbyparken og som har framkommet<br />
gjennom en plansmie initiert av beboerforeningene. Vi ønsker at dette alternativet blir utredet<br />
nærmere slik at det kan vurderes på like linje med andre alternativer når saken legges fram til<br />
politisk behandling. Våre forsøk på å komme i dialog med Plan- og bygningsetaten har ikke<br />
ført fram, men vi har merket oss at byråden har åpnet for at elementer i plansmias forslag kan<br />
vurderes innarbeidet.<br />
Plan- og bygningsetaten opplyser nå at den i nær framtid vil oversende saken til byrådet. Fra<br />
Statens Vegvesen Region Øst har vi fått vite at Vegvesenet har fått i oppdrag av å utrede og<br />
prosjektere en vegløsning for E-18 basert på såkalt kort tunnel. Dette er en vegløsning som<br />
Vegvesenet har varslet innsigelse til, og den innsigelsen vil etter hva vi har fått vite bli<br />
stående. I plansmias forslag Fjordbyparken er det skissert en langt kortere tunnel som kanskje<br />
er mer akseptabel for Vegvesenet. Denne vegløsningen legger også trafikken fra Ring 1<br />
(15500 ÅDT) ned i tunnelen i stedet for at den skal gå gjennom Filipstad. Men Vegvesenet vil<br />
ikke utrede denne løsningen med mindre de får uttrykkelig beskjed om det.<br />
Etter hva vi kan forstå vil det bety at Plan- og bygningsetaten vil fremme et forslag til<br />
områderegulering for Filipstad med en vegløsning Vegvesenet har varslet innsigelse til.<br />
Fjordbyparkens vegløsning vil ikke være vurdert. Dette mener vi er svært uheldig, og<br />
verdifull tid kan gå tapt med håndtering av innsigelsen. Vi ber derfor byråden om å gi Planog<br />
bygningsetaten beskjed om at en vegløsning med kortere tunnel må utredes før saken<br />
sendes til byrådet.<br />
Hilsen<br />
Terje Kronen<br />
På vegne av organisasjonene bak Fjordbyparken<br />
Kopi: Byråd Ola Elvestuen, byrådsavdeling for samferdsel og miljø<br />
<strong>Vedlegg</strong>: 1. Planskisse Fjordbyparken<br />
2. Fjordbyparkens vegløsning<br />
3. Fjordbyparkens løsning for fergetrafikken<br />
Side 252<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
MULIG LUKKET<br />
VIDEREFØRING AV E18<br />
RAMPE FRA FILIPSTAD /<br />
FERGETERMINAL<br />
TIL E18 ØSTOVER<br />
FRA RING1 TIL E18<br />
VESTOVER<br />
FRA E18 TIL RING1<br />
ØSTOVER<br />
BRO<br />
E18<br />
ÅPEN<br />
EKSISTERENDE<br />
RUNDKJØRING<br />
E18 OVER OG UNDER BAKKEN<br />
PLANSMIE- ALTERNATIVET<br />
E18<br />
ÅPEN<br />
ca 200 m<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 253
Side 254<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 255
Sameiet Svoldergaten 2<br />
Svoldergaten 2<br />
0271 Oslo<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
P.b 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no<br />
Deres ref: Saksnummer 200906549<br />
Oslo26.03,2012<br />
1. Filipstad - områderegulering<br />
Viser til Plan og bygningsetatens Planbeskrivelse - Områderegulering for Filipstad.<br />
Sameiet takker for muligheten til å kommentere utkastet. Som mangeårig og nærmeste<br />
nabo til reguleringsområdet har vi utstrakt erfaring med dagens situasjon, særlig i<br />
forhold til trafikk og miljø.<br />
Filipstad skal utvikles til et bærekraftig og attraktiv bo- og arbeidssted og et inviterende<br />
byområde for besøkende. En viktig premiss for den videre utviklingen er at reguleringen<br />
skal utformes i overensstemmelse med intensjonene og vedtakene i Fjordbyplanen. PBE<br />
anbefaler med dette utgangspunktet hovedalternativ L2, basert på lang motorveitunnel<br />
for E18 og snuhavnterminal for to store cruiseskip. Sameiet mener dette alternativet<br />
danner det beste utgangspunktet av de foreliggende for den videre utforming av<br />
området, ved kopling til et avgrenset fergeterminalområde med anløp for ett cruiseskip.<br />
Reguleringen bør på lang sikt planlegge for nedsenket E18 langs hele Frognerstranda og<br />
for utfasing av fergeterminalen, slik at disse unike områdene frigis til byutvikling.<br />
Samtidig vil vi bemerke at planutkastet ikke helt og holdent imøtekommer informasjonsbehovet<br />
i forhold til å danne seg et umiddelbart inntrykk av den fremtidige reguleringen.<br />
Vi har tidligere påpekt behovet for perspektivtegninger på bakkenivå, med illustrasjoner<br />
av endelig miljøskjermet struktur. De foreliggende 3D-illustrasjoner viser stort sett<br />
reguleringsområdet som et sammenhengende «parkmessig» anlegg, uten inntegning av<br />
støyskjermer og andre miljøtiltak. Inntegnede solforhold og slagskygger indikerer en frisk<br />
sommerdag, og uttrykket vil fortone seg ganske annerledes en grå dag med stillestående<br />
luft i desember. Illustrasjonene bør visualisere et endelig miljøskjermet område, i<br />
henhold til gjeldende og forventede miljøkrav og normer.<br />
1<br />
Side 256<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Vi vil også bemerke at høringsfristen er relativt kort i forhold til den betydelige mengde<br />
foreliggende saksdokumenter. Uttalelsen gis med forbehold om at alle dokumenter ikke<br />
er gjennomgått.<br />
I de følgende avsnittene tillater vi oss å kommentere ulike miljøelementer i planskissene,<br />
og å fremheve det vi oppfatter som de sterkeste sidene ved L2-alternativet for den<br />
videre utvikling.<br />
2. Støy<br />
Sameiet har i tidligere høringsnotater beskrevet miljøforurensningen på Filipstad, der tre<br />
ulike kilder dels kompletterer- og dels forsterker hverandre over døgnet: veg, tog og<br />
havneterminal. Områdereguleringen er en unik mulighet til å rydde opp i den<br />
eksisterende situasjon, i tillegg til å lage nye gode byrom.<br />
Veg<br />
E18 gjennom Filipstad er i dag, med 90.000 daglige passeringer, landets mest trafikkerte<br />
veg. Med Filipstadutbyggingen vil vegen passere midt gjennom et av landets tettest<br />
befolkede områder. Utvikling av Filipstad vil etter sameiets vurdering være helt og<br />
holdent avhengig av nedsenket E18.<br />
Nedre del av Skillebekk og Observatorie terrasse ligger i dag innenfor rød<br />
støysone i henhold til T-1442 og innenfor gul/rød sone i forhold til<br />
luftforurensning. Ingen av de foreslåtte alternativer vil forbedre situasjonen for<br />
nedre Skillebekk, verken med kort eller lang tunell, og må finne en løsning i det<br />
videre utredningsarbeidet.<br />
Verdens helseorganisasjon (WHO) har en utarbeidet retningslinjer, der støynivået<br />
utendørs om natten ikke bør overstige 40 dBA. Oslo kommunes støyplan 2008-13<br />
er i disse dager under revisjon. En fremtidsrettet løsning vil følge etablerte normer<br />
for støy og luftkvalitet.<br />
Av- og påkjøringsramper til E18, samt kaiområdet mellom bryggekant og E18 på<br />
terminalområdet, vil få betydelig tungtrafikk knyttet til havneterminalens<br />
industriaktivitet. Nyere beregninger viser at tungtrafikk med bil er fordoblet i dag<br />
sammenliknet med situasjonen for 20 år siden, og må forventes å øke i årene<br />
som kommer. Planbeskrivelsen skiller tilsynelatende ikke mellom lett personbil-<br />
og tung anleggstrafikk.<br />
Sameiet ser med bekymring på at trafikk fra Ring 1 føres langs Filipstad allé i hele<br />
sin lengde, og dermed belaster hele utbyggingsområdet.<br />
2<br />
Lange dagsone-kjøreramper fra E18 til Hjortneskrysset vil fungere som<br />
aksellerasjonsfelt for døgnkontinuerlig tungtrafikk inn- og ut av havneterminalen.<br />
Det bør vurderes nedsenket avkjørsel fra E18 direkte inn i havneområdet, slik at<br />
trafikken ikke ledes i dagsone i omveg gjennom rundkjøringer.<br />
Eventuell skjerming av en åpen E18 fra omkringliggende områder med<br />
kontorbygg er betenkelig når det gjelder støy, støv og luftkvalitet. På dager med<br />
stillestående luft, vil støv og forurenset luft samles opp mellom bygningene.<br />
Løsningen vil etter vår vurdering være kortsiktig i betraktning av de krav<br />
fremtidens ansatte kommer til å stille til inn- og utvendig kontormiljø. Blant annet<br />
vil den trolig umuliggjøre moderne bygningsventilering basert på styrt<br />
gjennomtrekk, og kreve gammeldags og energikrevende air-conditioning.<br />
Vegvesenets har de siste 20 årene konsekvent argumentert for åpen E18 gjennom<br />
Filipstad og langs Frognerstranda, med vekslende begrunnelser. Tidligere het det<br />
at tunell langs Frognerstranda ville legge føringer for tunellaktivitet øst- og vest<br />
for denne. Dette vil sameiet mene er helt åpenbart, og innebærer at<br />
Frognerstranda nå må prioriteres før tunnelaktiviteter på begge sider reduserer<br />
Filipstad og Frognerstranda som en residual uten utviklingsmulighet. De siste<br />
årene er det argumentert for at tunellens lengde skaper utfordringer ift gjeldende<br />
EU- reglement. PBE bekrefter i folkemøtet den 27.02 at disse reglene åpner for<br />
skjønn, og at det vil kunne være mulig å finne gode løsninger selv med lang<br />
tunnel. Kostnaden ved en mulig tunnelulykke må uansett veies opp mot den<br />
daglige belastning trafikk i bakkeplan medfører i form av helseplager og redusert<br />
livslengde blant områdets beboere og arbeidstakere.<br />
Dagens løsning med E18 i delvis kulvert og toplanskryss fingerer dårlig i forhold til<br />
bakenforliggende bebyggelse, da støy dels er direkte, dels rikosjerer i kulverten’s<br />
bakkant og forsterkes inn mot bebyggelsen. Montering av tradisjonelle<br />
støyskjermer langs kaianlegg og vegkant har begrenset verdi, da de i liten grad<br />
skjermer for høyere bakenforliggende hus og ikke bidrar til forbedret luftkvalitet.<br />
Dette vil også være et sentralt argument i forhold til en fremtidig delvis<br />
nedsenkning.<br />
Finansiering og utbygging av nedsenket E18 er avhengig av avklaring og<br />
eventuelt omprioritering i Statens vegvesen og fra politisk hold. Sameiet støtter<br />
Plan- og bygningsetaten vurdering av at lang tunell er en forutsetning for fornuftig<br />
utnytting av byutviklingspotensialet på Filipstad, samtidig som vi vil hevde at det<br />
allerede nå må tenkes i retning av tunnelløsning for hele Frognerstranda. Det er<br />
derfor viktig at finansieringsløsningen får en avklaring.<br />
3<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 257
Sameiet ser frem til en endelig områderegulering som forplikter utbyggerne når det<br />
gjelder vegrelatert støy og luftkvalitet i forhold til gjeldende og antatt fremtidig<br />
regelverk.<br />
Havn<br />
Havneterminalen på Hjortnes er nedfelt i bystyrevedtak av sak 256 Terminal for<br />
utenlandsfergene, av 27.08.2003. Sameiet beklager at dette vedtaket har påført Filipstad<br />
og nærområdene vesentlige miljøulemper og legger avgjørende hindringer i vegen for<br />
rasjonell byutvikling av Filipstad. Vi legger til grunn at feregterminalen søkes utfaset på<br />
lengre sikt. Color Lines festekontrakt utløper allerede i 2036.<br />
I høringsnotat til PBE om fremtidige cruisekaier i Oslo (Saksnr 2008110037-48)<br />
har vi tillatt oss å reise spørsmål ved det kapasitetsbehovet utredningen skisserer,<br />
og tilpasningen til omkringliggende områder i henhold til Fjordbyplanen.<br />
Løsningen bør etter vår vurdering søkes i forbedret utnyttelse av eksisterende<br />
kailøsninger rundt Akershusneset Øst-Vest. Cruiseterminalutvidelsens krav til<br />
betydelige installasjoner og økonomiske investeringer, usikkerhet i forhold til<br />
fremtidige kapasitetsbehov samt begrensede inntektsmuligheter, tilsier at den<br />
videre utredning konsentreres rundt de eksisterende cruisehavnene og en bedre<br />
utnytting av disse. Finansielle krav vil kunne medføre vesentlige modifikasjoner i<br />
forhold til mulighetsstudiens premisser.<br />
Fergeterminalområdet kjennetegnes i dag av betydelig motorisert<br />
anleggsvirksomhet. Dette gjelder døgnkontinuerlig inn- og utkjøring med tunge<br />
kjøretøy. Dels gjelder det aktivitet i skipenes forkant i terminalområdets nordvestlige<br />
del, tidlig morgen (inklusive søn- og helligdager) i forkant av skipsanløp,<br />
samt under lossing og buksering av trailertilhengere og annet godt utover<br />
formiddagen. Alle reguleringsforslagene søker å støyskjerme Filipstads<br />
terminalområde med bebyggelse (Hjortnesbuen). Dette vil etter sameiets<br />
vurdering skape vesentlige utfordringer i utformingen av bygningenes fasade mot<br />
vest (solsiden), og vil kunne med føre et lukket og innestengt miljø (særlig<br />
uheldig dersom skole anlegges i Hjortnesbuen). Støyskjerming mot nordvest<br />
vanskeliggjøres av kravene til åpenhet mellom den bakenforliggende by og<br />
fjorden. Fremtidig moderne og effektiv havnedrift vil sannsynligvis kreve<br />
nedsenket terminalområde for de landbaserte aktivitetene.<br />
PBEs alternativ legger opp anløp for to cruiseskip gjennom større utfylling i<br />
havnebassenget, blant annet for å avlaste cruisetrafikken ved Akershus. Alternativ<br />
1 opprettholder fergeterminalens eksisterende avgrensning mot vest og<br />
kompenserer med forlengelse mot øst ved at den planlagte bufferbebyggelsen<br />
rundt havneterminalen og Framnesallmenningen skyves østover. PBE anmerker at<br />
Midtområdet da blir mindre, og vanskeliggjør etablering av skole, barnehage og<br />
flerbrukshall i felt B1 samt at Brannskjærparkens areal reduseres. Byantikvaren<br />
fraråder ytterligere utfyllinger, som vil fjerne den bakenforliggende by ytterligere<br />
fra kontakten med fjorden. Sameiet registrerer at PBEs alternativ er i strid med<br />
Oslo Havns fremtidige målsettinger for utvikling av cruise, og vil fordoble<br />
fergeterminales kostnad. En omforent løsning der arealdisposisjonen i L2 ivaretas<br />
samtidig med et terminalområde avgrenset til K1 vil kunne gi et bedre grunnlag<br />
for den videre utredning, og forberede for utfasing på sikt.<br />
Sameiet tar til etteretning at ny bebyggelse øst for terminalen etableres i flukt<br />
med Framnesallmenningen i hele dens lengde, for å sikre tilstrekkelig utnytting.<br />
Samtidig støttes anmerkningen fra Rådet for byarkitektur om at allmenningen får<br />
en bredde som sikrer gode solforhold og gir god overgang mellom delområdene<br />
(for eksempel ved at foreslått norm for utearealer i indre Oslo legges til grunn for<br />
boligene i Midtområdet).<br />
Sameiet støtter også Byantikvarens vurdering av at Kongen og Dronningen er<br />
viktige arkitektoniske og kulturhistoriske elementer i Frognerkilen, og betydningen<br />
at disse ivaretar sin frie beliggenhet og karakter av å være sentrale landemerker<br />
også etter etablering av ny fergeterminal. Særlig det dominerende signalbygget<br />
inntegnet i 1-alternativene bryter eksplisitt med dette hensynet. Vi noterer oss<br />
Byantikvarens vurdering av at tiltak som utfyllinger, eller økte byggehøyder med<br />
konsekvenser for området, oversendes Riksantikvaren for innsigelse.<br />
Anløp for to cruiseferger vil medføre ytterligere miljøbelastning i området, som<br />
allerede i dag overskrider både SFT/Folkehelseinstituttets luftkvalitetskriterier og<br />
nasjonale mål for luftkvalitet i hele området. I tillegg til eksos, vil sameiet<br />
understreke at drivstoffylling på skipene i dag medfører bensindamp i hele det<br />
omkringliggende området. PBE antyder at man vil kunne oppnå tilfredsstillende<br />
luftkvalitet gjennom tiltak som landstrømtilknytning for fergene, bruk av marine<br />
oljer med lavt svovelinnhold, etc. Sameiet ber om at disse beregningene<br />
operasjonaliseres og legges som premiss for aktørene i terminalområdet.<br />
I henhold til Fjordbyplanen skal havnepromenaden knyttes til Frognerstranda, og<br />
”forbi fergeterminalområdet ha de samme kvaliteter som havnepromenaden for<br />
øvrig”. Videre skal ”næringsutvikling og virksomheter i forbindelse med<br />
terminalen integreres i- og åpnes mot byrommene og den øvrige byutvikling på<br />
Filipstad”. Den foreslåtte Hjortnesbuen synes å stå i motstrid til disse prinsippene.<br />
Anløp for to cruiseskip i alternativ 2, samt pirenes skråstilte vinkel i forhold til østvest<br />
siktlinjene i den bakenforliggende by, innebærer at cruiseskipene fremstår<br />
som vegger mot fjorden, i motstrid til <strong>Fjordbyen</strong>s intensjon. Det argumenteres for<br />
at skipene vil ha relativt kortvarige anløp, og at barrierevirkningen derfor<br />
5<br />
4<br />
Side 258<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
egrenses. Dette argumentet vil da ha samme virkning i forhold til fortsatt<br />
utvikling av Akershus og Rivierkaien som cruiseanløp.<br />
Sameiet ber om at fergeterminalens femtidige arealbehov vurderes kritisk, primært mot<br />
utfasing av terminalen på lengre sikt, subsidiært mot innpassing av ett cruiseskip. Trafikk<br />
til- og fra terminalområdet bør så langt mulig ledes under bakken.<br />
Jernbane<br />
Jernbanens sporområde er i dag hovedstasjon for hensetting av tog i operativ drift i Osloområdet.<br />
I Fjordbyvedtaket heter det (§3.4) at det i «arbeidet med å redusere barrierer<br />
for den bakenforliggende bydelen utredes muligheter for relokalisering av<br />
driftsbanegården samt overbygninger, slik at byutvikling på dette området kan<br />
realiseres». Sameiet vurderer jernbaneaktiviteten som uforenlig med god byutvikling.<br />
Sporområdet ved Filipstad har utgjort et kontinuerlig miljøproblem for naboene på<br />
områdets østside de siste 20 årene, og vil utgjøre det samme problem ved videre<br />
utvikling i vest. Virksomheten har gradvis endret karakter, er økt i omfang og<br />
innebærer nå døgnkontinuerlig aktivitet og vedlikeholdsarbeid. Gjentatte<br />
henvendelser fra naboene til Helsevernetaten om støymåling har ikke ført frem.<br />
Fylkeslegen har i notat til beboerne konkludert med at støyen i dag er<br />
helseskadelig, uten at Jernbaneverket er pålagt oppfølging.<br />
Jernbaneverkets beskrivelse av støyforholdene langs sporområdet<br />
(Planbeskrivelsen side side 46) som knyttet til støy fra kompressorer etc. fra<br />
stillestående tog, medfører ikke riktighet. Støyen fremstår i utstrakt grad fra<br />
døgnkontinuerlig inn- og utkjøring av tog. Jernbaneverket selv viser til 15 år<br />
gamle støyutredninger som beregnet støynivået i sporområdet til 1 desibel under<br />
tiltaksgrense. Modellen er et rent teoretisk estimat, laget uten støymåling og tar<br />
ikke høyde for dagens virksomhetskarakter. Jernbaneverkets løfter om møte med<br />
beboerne, er ikke fulgt opp.<br />
Sporområdet fremstår som en vesentlig barriere mellom fjorden og byen. Dette<br />
gjelder ikke bare i anleggsvirksomheten i øst, men også jernbaneskinnenes<br />
forlengelse langs hele Frognerstranda. Fjerning av jernbanevirksomheten (i<br />
kombinasjon med nedsenket E18) vil ha store positive ringvirkninger for<br />
reguleringsområdet, og for utviklingen av hele Frognerstranda mellom Filipstad og<br />
Skøyen.<br />
Jernbaneverket angir i Arealstrategi for Osloområdet av 2003 at det på sikt er<br />
aktuelt å flytte jernbanevirksomheten fra Filipstad. Samtidig argumenteres det nå<br />
for at utviklingen av planområdets nordlige del må utsettes, ettersom det ikke<br />
finnes alternativ lokalisering til dagens oppstilling av lokaltog. Sameiet vil<br />
6<br />
bemerke at dette i det vesentlige skyldes at Jernbaneverket aldri har hatt til<br />
hensikt å utrede re-lokalisering, med mindre etaten mottar konkrete instruks.<br />
(Dette bekreftes også av Jernbaneverkets representant i folkemøtet den 27.02).<br />
Det er dermed essensielt for fremdriften i den videre utviklingen av den nordlige<br />
delen av reguleringsområdet, at Jernbaneverket snarest pålegges iverksetting av<br />
tiltak for frigjøring av sporområdet.<br />
Sameiet vil advare mot en trinnvis utbygging der sporområdet forblir liggende<br />
som et miljøproblem inntil den nye bebyggelsen på Filipstad. Det bør også<br />
vurderes hvilken sikkerhetsmessig trussel et jernbaneområde med høyspent<br />
strøm medfører midt i boligområdet, og like ved skole og barnehage.<br />
Sameiet ønsker med dette å understreke det betydelige miljøproblem jernbanedriften<br />
innebærer, ut over de barrierevirkninger sporområdet utgjør i forhold til den<br />
bakenforliggende by, og at behovet for relokalisering er presserende.<br />
3. Byggehøyder<br />
Fjordbyplanen (§2.3.2) fastslår at bebyggelsen i <strong>Fjordbyen</strong> skal utformes slik at både<br />
fjordlandskapets og bylandskapets karakteristiske trekk opprettholdes og videreutvikles:<br />
«Det tillates ikke etablert høyhus i <strong>Fjordbyen</strong>, og byggehøyder må tilpasses slik at de<br />
ikke skapes barrierevirkninger». Intensjonen presiseres i bystyrevedtak 27.02,2008:<br />
«Maksimum byggehøyde bør være 8-10 etasjer med unntak av et mulig signalbygg i<br />
vestre del, som kan ha byggehøyde på maksimum 42 meter (ca 12 etasjer)».<br />
Hotell og konferansesenter utlagt i alternativ K1, med foreslått høyde (126 m), er<br />
i strid med Fjordbyvedtaket og sjøsidens øvrige regulering, og kan etter sameiets<br />
vurdering ikke tilrådes. Vi støtter her PBEs og Rådet for byarkitekturs vurdering at<br />
av bygget vil fremstå som ute av målestokk, både i forhold til byens øvrige<br />
bebyggelse og i landskapsrommet. Bygdøynes, Kongen og Dronningen utgjør i<br />
dag en romlig balansert portal til Frognerkilen, som bør opprettholdes. Hotellet vil<br />
dominere både i nær- og fjernvirkning fra en rekke standpunkter i byen og, bryter<br />
markant med bebyggelsens skala i både nærområdet og i Oslo sentrum generelt.<br />
Sameiet støtter også vurderingene av at et eventuelt signalbygg bør inneholder<br />
flere publikumsrettede funksjoner for nærmiljøet. Dermed skapes et levende<br />
byrom samtidig som bil- og transporttrafikk reduseres.<br />
Slagskygger i forslaget til områdereguleringen 3D-illustrasjoner viser<br />
tilsynelatende en dag i juli rundt kl 12:00 (De tekniske bregningene baseres på 1.<br />
mai). Et reelt bilde må ta høyde for lysforhold en (ettermid)dag i desember. Med<br />
beliggenhet på den nordlige halvkule er dagslys en av Oslo’s knappe ressurser, og<br />
må ivaretas på beste måte. En situasjon der lysforholdene i området er de<br />
7<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 259
svakeste, bør visualiseres i 3D – inklusive slagskygger fra hotelløsning i alternativ<br />
K1.<br />
Sameiet støtter Fjordbyvedtakets intensjon om at reguleringsområdets<br />
byggehøyder avpasses mot bakenforliggende bebyggelse og er fallende mot sydvest<br />
for å sikre maksimal lystilgang for hele området. Fjordbyvedtaket om<br />
maksimum byggehøyder på 8-10 etasjer bør tas til etterretning. Byggehøyder på<br />
inntil 10 etasjer vil uansett fremstå som en barriere i forlengelsen av<br />
lavhusbebyggelsen på nedre Observatorie terrasse og Skillebekk, og bør søkes<br />
redusert. Vi tar til etterretning PBEs anførsel om at en mer variert arrondering av<br />
høydene bør sikres på plankartet i større grad enn i det foreliggende.<br />
Alternativ K1 trekker Hjortnesbuen mot nord-vest, med høy bebyggelse, og<br />
forsterker dermed barrieren mellom fjorden og de bakenforliggende områdene (og<br />
erstatter dels tidligere inntegnet terminalbygg, som nå er tatt ut av planen).<br />
Samtidig bryter et bygg på Framnes plass i K1 den romlige virkningen en<br />
forlengelse av Tinkern inn i reguleringsområdet vil gi. Sameiet vurderer en åpen<br />
romløsningen rundt Framnesparken, samt bred åpning av Tinker’n mot sjøen i<br />
vest, som en vesentlig kvaliteter ved Framnesparken.<br />
Alternativ K1 bryter generelt sett med Fjorbyplanens krav til minimum 100 dekar<br />
friareal på Filipstad. Alternativ L2 er, med 104 daa, like over minimumskravet, og<br />
bør økes vesentlig.<br />
Sameiet registrerer at alternativ K1 bryter med byggehøyder og intensjoner i<br />
Fjordbyvedtaket, mens L2-alternativet balanserer på grensene i forhold til vedtatte<br />
retningslinjer for utnyttingsgrad. Vedtakes maksimum- og minimumsverdier bør tolkes<br />
som sådanne, og benyttes i begrenset utstrekning.<br />
3. Siktlinjer og åpne rom<br />
Fjordbyplanen legger til grunn at byen skal åpnes mot sjøen. Sentrale elementer er her<br />
befolkningens tilgang til sjø-nære områder, samt opprettholdelse av siktlinjer i det<br />
bakenforliggende byrom.<br />
Fjordbyvedtaket ivaretar siktlinjen langs Huitfledtsgate. Sameiet vil hende at<br />
siktlinjene langs gateløpene på nedre Frogner/Skillebekk har samme status, og<br />
bør ivaretas på lik linje med Huitfelt-aksen.<br />
Forlengelse av Tinker’n ut over planområdet gir åpent byrom. Etter fjerningen av<br />
et tidligere planlagt terminalbygg beliggende på langs kaifronten på<br />
cruiseterminalen, er det nå åpnet for en løsning med større rom og åpning mot<br />
vest. Et større bygg på Framnes plass i alternativ L1, blokkerr for den romlige<br />
virkningen.<br />
Cruisefergene plasseres i alternativ L2 med akse nord-syd, og dermed på tvers av<br />
siktlinjer (tilsvarende det tidligere terminalbygget). L1 anlegger piren øst-vest, i<br />
tråd med siktlinjene. Det argumenteres for øvrig for at skipene vil ha relativt<br />
kortvarige anløp, og at barrierevirkningen derfor begrenses. Sameiet vil hevde at<br />
det samme argument kan gjøres gjeldende for fortsatt utvikling av Akershus og<br />
Rivierkaien som cruiseanløp.<br />
Alternativ K2 åpner for kryssende trafikk i flere plan. Dette skaper uryddighet i<br />
byrommet, og reduserer kvaliteten på områder som blir liggende under- og i<br />
skyggen av planovergangene.<br />
4. Kollektivtransport<br />
Planforslaget åpner for to alternative varianter av trikketrasé vestover fra<br />
Framnesallmenningen: 1) Dreining mot vest langs E18 i eksisterende jernbanelinje, og 2)<br />
Mot øst til Tinker’n og videre langs parkens gangveg mot Munkedamsveien. Sameiet har<br />
tidligere kommentert Fjordtrikkens trasé i høringsnotat til Sweco av 24.02,2011 (Saksnr<br />
253591). Trasévalget i høringsnotatet er utformet noe annerledes enn i<br />
områdereguleringen, men vi tillater oss igjen å understreke følgende.<br />
Den betydelige høydeforskjellen mellom Framnesallmenningen og Tinkern tilsier at<br />
trikken må føres over Hjortneskrysset i bro, og treffer Tinker’n i kote 10. Trafikkale<br />
løsninger i flere plan er etter sameiets vurdering meget uheldig, da disse bryter siktiljer<br />
og ødelegger områdets romlige struktur. Områder beliggende ved- og under broene vil få<br />
betydelig redusert byromskvalitet.<br />
Trasevalg gjennom Tinker’n vil videre:<br />
Medføre betydelig inngrep i et av de få gjenværende grøntarealene i denne<br />
bydelen, og kan etter sameiets oppfatning ikke tilrås.<br />
Bli liggende svært nær bebyggelsen mot Framnesveien, dels i høyde midt på<br />
fasadene, og vil medføre betydelig miljøbelastning for beboerne. Støy og<br />
miljøkonsekvenser knyttet til dette trasévalget er, så vidt vi kan se, ikke utredet.<br />
Kompliseres av vanskelige grunnforhold (leire) samt infrastruktur (pumpehus)<br />
som vil kunne krevet ytterligere tiltak for å sikre fremføring og fundamentering av<br />
baneelement og omkringliggende bygninger.<br />
Områdereguleringen viser ikke trikkens videreføring øst for Tinkern. Tidligere planutkast<br />
indikerer videreføring langs Munkedamsveien, som innebærer at traséen også her blir<br />
liggende tett inntil husveggene, med betydelig miljøbelastning for beboerne. Trangt<br />
gateløp gir trafikal uoversiktlighet, særlig i krysset ved Niels Juels gate. Det forusettes da<br />
9<br />
8<br />
Side 260<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
at ikke også parkområdet («Trekanten») mellom Munkedamsveien og Drammensveien<br />
nyttes til trikkeformål.<br />
Alternativ rute langs Frognerstranda vil kunne løse de ovennevnte utfordringer. Samtidig<br />
antydes det at traséen her vil følge det gamle jernbanesporet. Jernbanen har som<br />
ovenfor nevnt i en årrekke utgjort en effektiv barriere mellom bebyggelsen og stranden, i<br />
tillegg til de miljøbelastninger den har påført områdets beboere. Det vil være meget<br />
uheldig om trikken erstatter jernbanen på denne strekningen, og løsninger bør søkes i<br />
spor beliggende med størst mulig avstand til bebyggelsen langs Skillebekk og som kan<br />
kombineres med fri ferdsel.<br />
5. Vurdering<br />
L2 vurderes som det beste utgangspunktet for den videre planlegging, kombinert med<br />
K1-alternativets terminalløsning uten utfylling, og basert på anløp for ett cruiseskip.<br />
Vi vil som naboer særlig fremheve følgende kvaliteter ved alternativ L2:<br />
Følger Fjordbyplanen: Alternativet følger hovedtrekkene i Fjordbyplanen og<br />
politikernes føringer for utviklingen av området.<br />
E18 under bakken: Nedsenket E18 er en altoverskyggende premiss for områdets<br />
videre utvikling. Grenseverdier for støy og luftkvalitet overskrides i området i dag,<br />
og kan med reguleringen finne sin løsning, forutsatt at verdiene også gjøres<br />
gjeldende for nedre Skillebekk.<br />
Best mulig forbindelse mellom byen og fjorden: Dette gjelder særlig den åpne<br />
romfølelsen i forlengelsen av grøntområdet Tinkern og de parkmessige dragene ut<br />
over planområdet, størst mulig åpning mot havnen i vest, og bredest mulig<br />
Framnesalmenning.<br />
Størst mulig areal til Brannskjærpark: Sammen med generelt størst andel avsatt<br />
til friområde (104 daa) imøtekommes presserende behov for sentrumsnære<br />
grøntarealer i bydelen.<br />
Høyest boligandel: Essensielt i forhold til å skap levende byrom, og en levende<br />
bydel etter kl. 16:00.<br />
Best plass til skole og skolegård: Skolen er plassert i god avstand fra anleggsstøy<br />
og forstyrrelser i terminalområdet. Den eksisterende skolen innenfor skolekretsen<br />
- Ruseløkka skole – har i dag landets minste skolegård målt i antall kvadratmeter<br />
per elev.<br />
Avsetter minst plass til havnevirksomhet: Havnens industrivirksomhet og<br />
trafikkbelastning er allerede i dag svært miljøbelastende for omkringliggende<br />
10<br />
områder. Aktiviteten bør nedskaleres i henhold til realistiske planer for havnens<br />
forventede fremtidige virksomhet, og etter hvert utfases.<br />
Moderate byggehøyder. Alternativet følger Fjordbyvedtakets bestemmelser for<br />
byggehøyder. Fallende byggehøyder mot sjøen gir best lysforhold og rom.<br />
Moderat høyde på «signalbygg» harmonerer best med omgivelser og i forhold til<br />
miljømessige ringvirkninger.<br />
Hotell i kombinasjon med annen bruk: Flerbruk av signalbygget i form av hotell<br />
sammen med akvarium eller tilsvarende, gir bedre og bredere tilbud, og skape<br />
større dialog mellom bygget og omgivelsene, enn det et rendyrket<br />
hotell/konferansesenter vil gi. Avdempet hotellvirksomhet virker også<br />
modererende i forhold til områdets trafikkbelastning.<br />
Kollektivtransport: Alternativ plass til stasjon for en mulig fremtidig metro-linje<br />
via Bygdøy til Fornebu er fremtidsrettet i forhold til en mulig fremtidig<br />
trafikksituasjon.<br />
Med vennlig hilsen for sameiet<br />
Ole Fr. Ugland<br />
11<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 261
filipstad<br />
En ny bydel i Oslo<br />
Stiftelsen www.byen.org<br />
Byens fornyelse<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Pb 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
22.02.12<br />
Saksnummer 200906549<br />
Innspill til forslag til områderegulering for Filipstad i bydel Frogner<br />
Forslaget ser ut å ha lagt til grunn flere av prinsippene i den klassiske byplanlegningen. Dette<br />
ser vi som meget positivt og viser til vårt byplanforslag for Filipstad som vi utarbeidet og<br />
sendte etaten og politisk ledelse i 2006.<br />
Vårt byplanforslag hadde bebyggelse i maks. 5 etasjer pluss inntrukket loftsetasje og<br />
gesimshøyde maks. 17 meter. Gatene var 17 meter brede slik at en solhøyde på 45 grader vil<br />
gi hele fasadene sol store deler av året. Vårt forslag var basert på store lukkede indre<br />
gårdsrom som ville være solbelyst store deler av året. De ville også gi beboerne trygge<br />
halvprivate arealer for opphold og lek i og med at de var stengt for allmennheten. Våre<br />
kommentarer nedenfor tar utgangspunkt i vårt forslag og de byplanprinsipper vi la til grunn<br />
der. Vi vedlegger vårt forslag til orientering.<br />
Vi anbefaler at etatens forslag til områderegulering bearbeides på følgende punkter:<br />
Kvartalenes gårdsrom bør utformes slik at fasader og gårdsrommet kan solbelyses store deler<br />
av året. I nordre område er gårdsrommene fylt med bygninger som gjør solforhold<br />
vanskelige. I Hans Jægers kvartal er det for stor bygningshøyde.<br />
Kvartalene bør utformes lukket slik at bebyggelsen vil ha en rolig støyfri gårdsside som<br />
soverom kan vende ut mot. Det vil også gi beboerne en felles beskyttet halvprivat areal. I de<br />
fleste av kvartalene er det vist en åpning. Åpningene ødelegger tryggheten for beboerne, store<br />
og små, ved at gårdsrommet blir en del av det offentlige areal som hvem som helst kan<br />
komme inn i.<br />
I vårt forslag var det en kanal ”Nyhavn” i vestre del av området. Vi mener at det bør legges<br />
inn en kanal som kan fungere som Nyhavn i København med båter og utserveringer. Det bør<br />
også være dybde slik at mindre skøyter kan gå inn. Evt. bro kan heves for båtpassasje. Pollen<br />
i Generaldirektør-allmenningen er ikke vist som et urban kanal med kaier men som et<br />
parkbasseng med uregelmessige former. Pollen kan omarbeides til en urban kanal.<br />
Bebyggelsen bør ikke være over 5 etasjer pluss loftsetasje. Dette er en klassisk<br />
bygningshøyde i europeiske storbyer. Høyden gir maksimal kontakt mellom bebyggelse og<br />
gateliv og den gir mulighet for sosial kontroll av gatens eller parkens offentlige areal. Høyere<br />
bygg, såkalte signalbygg, bør unngås. La Filipstad få en rolig elegant skyline.<br />
Bebyggelsen bør utformes volummessig som klassiske Oslo bygårder hvor gesimshøyden er<br />
maks. 17 m. Taket og evt. 6 etasje/loftsetasje bør ligge innenfor en 45 vinkel fra gesims.<br />
Mønehøyden bør ikke overstige ikke 24,5 m. Normalt bør bygårdene ha en dybde på 14 m.<br />
På denne måten får alle gater og gatefasader god solbelysning.<br />
Innspill til områdereguleringsplan Filipstad 2 1<br />
Side 262<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
damsveien. Til Tjuvholmen kan man komme på<br />
en fotgjengerbro fra strandpromenaden.<br />
Gatenett<br />
Filipstad har et gatenett med biltrafikk i begge<br />
retninger. Normalt er gatene 17 m brede med<br />
en kjørebane på 12 m og med fortauer på begge<br />
sider på 2,5 m. I gatene kan det parkeres langs<br />
fortauet. Noen av gatene er bredere. Filipstad<br />
aveny er 32 m bred med 5 m brede fortau og<br />
plass til trikken midt i gaten. Tverrgaten opp til<br />
Tinkeren er også bredere for å gi plass til trikken.<br />
Frognerstranda aveny er 54 m bred. Her er<br />
det forhager, fortau og sykkelvei på nordsiden<br />
med mulighet for uteserveringer og andre tilbud.På<br />
begge sider av kanalen er det kjørebaner.<br />
Nyhavn er 48 m bred, det er brede fortau<br />
langs bygningene og kanalen er 20 m bred slik<br />
at større båter kan bruke kanalen.<br />
Fra Oslo havn<br />
© arc! 2006<br />
Kollektivtrafikk<br />
Til Filipstad kan man komme med trikk fra<br />
Aker brygge og videre opp til Drammensveien.<br />
Trikken har stoppsted i Munkedamsveien,<br />
der den krysser kanalen, ved terminalen og<br />
ved Tinkeren på sin vei opp til Drammensveien.<br />
Samme rute bruker også bussene som går<br />
gjennom bydelen.<br />
Gang- og sykkeltrafikk<br />
Gang- og sykkelveien langs Frognerstranda<br />
fortsetter langs nordsiden av Frognerstranda<br />
aveny på egen sykkelbane, videre langs Filipstad<br />
aveny og frem til Munkedamsveien<br />
Parkering<br />
Bilene parkeres i garasjekjellere under kvartalene<br />
med felles nedkjørsel for hvert kvartal.<br />
Ellers kan man parkere overalt i gatene langs<br />
fortauet hvor det er kapasitet.<br />
Kvartalsbebyggelsen er for blandet bruk<br />
Kvartalene nr. 1-12, 14-23, 26-30 er bebygd med<br />
bygårder i 5 etasjer + loftsetasje. Kvartal nr 24<br />
ved Tinkeren er bebygd med bygård i 3 etasjer<br />
for å ikke ta utsikten fra Tinkern.<br />
Alle kvartalene er for blandet bruk, dvs<br />
næring i 1.-2. etasje, bolig i 3.-6. etasje. I mange<br />
av sidegatene er det ofte bolig også i 1 etasje,<br />
som da er en høy førsteetasje, slik at innsyn fra<br />
gaten unngås. Hva som er hensiktsmessig vil<br />
være opp til tomteeier å bestemme. Kvartalene<br />
er inndelt i tomter, som passer den klassiske<br />
bygården. Det er ca 125 bygårdstomter. Tomtebredden<br />
er vist i planen og varierer fra 20 m<br />
oppover til ca. 40 m.<br />
I kvartal 28 er det 32 stk townhouses i 3 etasjer.<br />
Tomtebredden er her 7,5 m. Midt i kvartalet<br />
løper et smug (det som i England kalles mew<br />
– «stallgate»).<br />
Bydelshus, skole og ferjeterminal<br />
– kvartaler for spesielle formål<br />
Bydelshuset i torvkvartalet nr. 13 er 4 etasjer.<br />
Her er det kino, restaurant og andre tilbud.<br />
Skolekvartalet er bebygd med bygninger i 4<br />
etasjer for undervisning og gymnastikk/sport.<br />
I ferjeterminalkvartalet er det bygninger for<br />
forretningsbruk i 1. etasje og kontorer i øvre<br />
etasjer mot gatene. Disse skjermer for store indre<br />
arealer med oppstilling av biler og trailere.<br />
Ved en eventuell senere nedlegning av terminalfunksjonen<br />
kan kvartalet ombygges til vanlige<br />
bykvartaler og nye gater knyttes sammen med<br />
eksisterende gatenett. Derfor er er kvartalet planlagt<br />
med en inntrukket forgård og innkjøringer i<br />
forlengelsen av de to tverrgatene.<br />
Bygningene<br />
Bebyggelsen er klassiske Oslo-bygårder hvor<br />
gesimshøyden er maks. 17 m. Taket og evt. 6<br />
etasje/loftsetasje ligger innenfor en 45° vinkel<br />
fra gesims. Mønehøyden overstiger ikke 24,5<br />
m. Normalt vil bygårdene ha en dybde på 14<br />
m. På denne måten får alle gater og gatefasader<br />
god solbelysning.<br />
Etasjehøyden er 5 m i 1. etasje. Det gir rom<br />
for enten næringslokaler eller en høy 1. etasje<br />
for bolig med gulvet 2 m over fortauet. Bygningene<br />
er oppført i alle stilarter. For bygninger ved<br />
plasser o.l. er det naturlig at man etterstreber en<br />
harmonisk utformning i forhold til hverandre.<br />
Alternativ til<br />
terminal<br />
Kvartalsgårder<br />
De fleste kvartaler har store beplantede inre<br />
gårder. Normalt er bredden minst 28 m slik at<br />
leilighetene får gode lysfohold. Langs de større<br />
gatene kan det være aktuelt å etablere større<br />
butikk- og næringslokaler og da kan man bygge<br />
over gården i første etasje. Beboerne får da<br />
sin felles gård på taket.<br />
Plasser<br />
Torvet er lagt med brostein. Her er det benker<br />
og en vakker fontene i midten. Torvet er beplantet<br />
med noen uformelle grupper av trær<br />
som gir skygge på varme dager. På plassene<br />
ved Nyhavn er det store plener med trær.<br />
Torvet øst i krysset med Thor Heyerdahls<br />
gate er også brosteinlagt. Her er det noen<br />
Stiftelsen www.byen.org<br />
Byens fornyelse<br />
Vi er enig i at annen etasje bør ligge på 5 meter over gatenivå hvor det legges til rette for<br />
næringslokaler. Vi er også enig i at annen etasje ellers legges på 4 meter over gatenivå. Hvis<br />
først etasje benyttes til leiligheter kan disse dermed legges på høy grunnmur slik at man<br />
hindrer innsyn. Det gir også mulighet for utnyttelse av kjellerareal under første etasje med<br />
tilgang til gaten.<br />
Kvartaler bør deles opp i normale bygårdstomter som kan bebygges selvstendig av<br />
forskjellige utbyggere - boligbyggelag, private, bedrifter, organisasjoner - med sine egne<br />
forskjellige arkitekter. Dette vil gi attraktiv variasjon i gatemiljøet og forhindrer lange<br />
monotone fasader som virker ødeleggende på gatemiljø. Det vil gi en robust og livskraftig<br />
bydel som vil kunne endre seg etter hvert som nye behov melder seg. Hvor det er felles<br />
underjordisk parkering vil tomtene kunne bebygges selvstendig ovenpå parkeringsanlegget.<br />
En del bygårder bør bygges for utleie, andre for salg. Noen bygårder kan organiseres som<br />
selveier og andre gårder som borettslag. Det bør være stor spredning i eier- og<br />
forvaltningsformer.<br />
Congress of New Urbanism i USA har vist at i en bydel bygget på en konvensjonell byplan,<br />
selges leiligheter og lokaler for ca 20 % høyere priser enn for bydeler, som er bygget ut som<br />
et prosjekt i regi av en utbygger og en arkitekt. Det sier seg selv at en utbygger, uansett hvor<br />
gode rådgivere han knytter til seg, aldri kan matche det mangfold og det vell av idéer og<br />
løsninger som over hundre utbyggere og arkitekter kan utfolde. Det er denne spennende<br />
variasjon og mangfold som gir en høyere nasjonaløkonomisk verdi for områder planlagt og<br />
bygget ut etter prinsippene i New Urbanism. Det er med andre ord en god investering både<br />
for samfunnet og den enkelte leilighetseier og næringsdrivende.<br />
Gågater bør unngås eller gjøres korte. Lengre gågater vil kvelds- og nattestid mangle<br />
nødvendig trygghet. De som er ute i onde hensikter vet at de ikke kan overraskes av en bil<br />
som kommer kjørende.<br />
Trikken bør ikke legges i gågatelegemet. Hastigheten blir lidende på grunn av fare for<br />
påkjørsel av fotgjengere. Det bør også vurderes om dette er i tråd med universell utformning.<br />
Trikkesporene bør enten ligge i gaten eller i egen tydelig avgrenset trase.<br />
Avslutningsvis vil vi poengtere at Oslo på Filipstad har en fantastisk mulighet å skape den<br />
tradisjonelle attraktive kvartalsbyen med alt hva den gir av urbane kvaliteter som borgerne<br />
vet å sette pris på. Den kan virkelig bli en attraksjon for turister og byplanleggere fra hele<br />
Europa.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Carl Wilhelm Tyrén<br />
styreleder<br />
<strong>Vedlegg</strong>: Vår brosjyre Filipstad<br />
Innspill til områdereguleringsplan Filipstad 2 2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 263
solitærtrær som plassen karakter. Den lille<br />
plassen mellom kvartal 19 og 23 er beplantet<br />
med et par solitærtrær og blomsterbed. Under<br />
trærne er det grusganger med benker. På plassen<br />
i kvartal 15 og plassen nord for kvartal 16<br />
er det plen, benker og noen trær i gruppe.<br />
Parker<br />
I øst har vi Filipstad park, bydelens nye park<br />
med plener, blomsterbed og store trær i grupper.<br />
Villaen og portnerboligen kan benyttes til<br />
sammenkomster og festligheter. I vest ligger<br />
Tinkeren med utsikt over bydelen og sjøen. I<br />
tillegg er det mindre plasser og parkdannelser<br />
mellom kvartalene og ved Nyhavn.<br />
Alléer<br />
På de brede gatene Filipstad aveny, på nordsiden<br />
av Frognerstranda aveny og i øst mot<br />
Storebrandbygget er det anlagt alléer. Langs<br />
strandpromenaden i syd er det også en elegant<br />
allé foran bygningene. Langs havnepromenaden<br />
ligger det til rette for beplantning i stor<br />
utstrekning.<br />
Kanaler<br />
I vest ligger koselige Nyhavn med kveldssol og<br />
plass til båter i kanalen. Her er det full dybde slik<br />
at skøyter kan gå inn. Broen kan heves for passasje.<br />
Midt i Frognerstanda aveny har vi også en<br />
kanal. Nord for Filipstad aveny er den et grunt<br />
vannspeil slik at den ikke kommer i konflikt med<br />
motorveien under. Sør for Filipstad aveny er det<br />
full dybde for større båter og skøyter.<br />
Båthavn<br />
Langs strandpromenaden er det etablert<br />
båthavn for beboerne og andre. Det er ca 300<br />
båtplasser med bredde 3 m. Nærmest fyrtårnet<br />
er det gjestehavn med 50 plasser. Totalt antall<br />
båtplasser er ca 350 stk. Det er et velkomment<br />
tilskudd til Oslos båteiere.<br />
Strand og bad<br />
På vestsiden av Fyrtårnets restaurant lgger<br />
en sandstrand med plen og noen trær. For de<br />
som ønsker avkledningsrom og service har vi<br />
kallbadehuset ute i fjorden.<br />
Arealer<br />
Filipstad gir rom for store arealer til ulike formål<br />
(se tabell nederst).<br />
I tillegg kommer evt. overbygde gårder samt<br />
underetasjer med garasjekjellere og kjellerrom<br />
for beboere og næringsdrivende.<br />
Bebyggelse Bebyggelsens grunnflate Antall etasjer Totalt m2<br />
36 bygårdskvartaler 71.620 5 med inntrukket 6. 393.910 m 2<br />
Townhouses 3.129 3 9.387 m 2<br />
Bydelshus 1.152 3 3.456 m 2<br />
Skole 3.655 4 14.620 m 2<br />
Terminal 38.000 4 152.000 m 2<br />
Fyrtårnet 900 5 4.500 m 2<br />
Sum 578.000 m 2<br />
Regulering<br />
Til grunn for Filipstad ligger en klassisk byplan<br />
med gatenett, gesimshøyder og mønehøyder<br />
og bygningsdybder. Felles nedkjørsel til kvartalets<br />
garasjekjellere er regulert til sidegatene.<br />
Hoveddelen av bebyggelsen er for blandet<br />
bruk og kan inneholde næring i 1., evt. også i<br />
2. etasje samt boliger i de øvre etasjene. Noen<br />
kvartaler er gitt spesielle formål som terminalen,<br />
torvet, skolen og park. Alt i alt er planen<br />
en relativt enkel plan som gir mange, mange<br />
enkeltmennesker og sammenslutninger mulighet<br />
å delta i utformningen.<br />
Utbygging<br />
Filipstad er bygget av mange. For å få dette<br />
til har man regulert området med gater,<br />
kvartaler og tomter. Tomtene er enkeltvis<br />
solgt til utbyggere private, boligbyggelag,<br />
organisasjoner m.v. Med 125 bygårder og 32<br />
townhouses er variasjonen stor. Her har 160<br />
tomtekjøpere med sine arkitekter kunnet utforme<br />
en bærekraftig bydel. En del bygårder<br />
er bygget for utleie, andre er bygget for salg.<br />
Finansieringen er besørget av banker og andre<br />
finansinstitusjoner. Mange ulike investorer<br />
har gått inn med kapital. En del bygårder<br />
er organisert som selveier og andre gårder<br />
er organisert som borettslag. Det er en stor<br />
spredning i eier- og forvaltningsformer. Det<br />
samme er tilfelle når det gjelder næringslokaler.<br />
På Filipstad kan alle finne sin drømmeleilighet<br />
eller næringslokale.<br />
© arc! 2006<br />
Villa Filipstad – Munkedamsveien 62<br />
Villaen Filipstad ble bygget på begynnelsen av 1860-<br />
årene. Den sto ferdig i 1864, etter arkitekt Georg Bulls<br />
tegninger. Byggherren var bankier Jørgen Haslev<br />
Heftye (1828-1900), som flyttet inn her med sin familie.<br />
Allerede på 1600-tallet lå her et kjent landsted, som<br />
med tiden skulle få navnet Philisborg etter apoteker<br />
Philip Moth. Heftye-familien overtok løkkeeiendommen<br />
i 1805.<br />
Jørgen Heftye var foruten bankier også borgerrittmester,<br />
altså leder for «Det Gule Chor«.<br />
Byggherrens sønn, Johannes Heftye (1857-1931), arvet<br />
villaen etter sin far, og ble dessuten bankdirektør i<br />
Firma Th. Joh. Heftye. Han bodde i 1900 her sammen<br />
med sin mor, enkemadame Louise Heftye.<br />
Filipstad er bygget i pusset tegl, og har en dominerende<br />
beliggenhet på en kolle over Filipstadbryggen.<br />
© Byens Fornyelse 2006<br />
St. Olavs gate 9, 0165 Oslo<br />
www.byen.org<br />
Illustrasjonsmaleri ved Christopher Rådlund<br />
3d-modell ved Olav Bjerve<br />
Filipstad – en levende Oslo-bydel<br />
Stiftelsen Byens Fornyelse har den glede å presentere<br />
Filipstad som en levende bydel med<br />
gater, torv, kanaler, parker og bygninger. Med<br />
boliger, arbeidsplasser, restuaranter, kaféer,<br />
kino, sjøbad og en mengde andre tilbud. Med<br />
brede avenyer og mindre sidegater. Filipstad<br />
er planlagt etter prinsippene for New Urbanism<br />
med et gatenett, kvartaler for blandet<br />
bruk og tomter som kan bebygges selvstendig.<br />
Et stort mangfold av tomtekjøpere, arkitekter,<br />
næringsdrivende kan sette sitt preg på<br />
bydelen. Filipstad er en bydel laget av mange<br />
for hele Oslo.<br />
Bydelen består av 40 kvartaler. 36 av kvartalene<br />
er for blandet bruk med boliger og<br />
næringslokaler. I vest ligger et stort kvartal<br />
som rommer terminal for fergene. Midt i<br />
bydelen ligger torvet med bydelshuset. I øst<br />
ligger Filipstadparken med den vakre villaen<br />
som ble bygd for generaldirektøren i NSB og<br />
med portnerboligen nord for parken. I nordvest<br />
ligger et eget kvartal med bydelens skole<br />
med bygninger for undervisning og idrett.<br />
Videre har vi Fyrtårnet på en egen halvøy<br />
i sør. Her er restauranter og sandstrand og et<br />
klassisk kallbadehus ute i fjorden som man kan<br />
nå via en brygge. Langs strandpromenaden er<br />
det båthavn med en gjestehavn i vestre delen.<br />
Det er lett å komme til Filipstad. Trikken går<br />
fra Aker Brygge forbi Tinkeren opp til Drammensveien.<br />
Båter kan legge til i Nyhavn og i<br />
båthavnen langs strandpromenaden. Gående og<br />
syklister kan bruke gang- og sykkelveien langs<br />
Frognerstranden som går videre gjennom området<br />
langs Frognerstrand aveny frem til Munkefilipstad<br />
En ny bydel i Oslo<br />
Side 264<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
offentlig ettersyn 13.2.2012 - 11.5.2012<br />
Private<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 265
Private<br />
3.44 Color Line AS<br />
Color Line støtter grunneiernes forslag til detaljregulering for<br />
Hjortnes, som bygger på 2006-planen, der Color Line deltok i<br />
utarbeidelse og kvalitetssikring av løsninger rundt havna. Planen<br />
ivaretar både nåværende og fremtidig behov.<br />
Color Line mener at det i områdereguleringsprosessen har manglet<br />
kvalitetssikring og avklaring av gjennomførbarhet med Color Line,<br />
Oslo Havn eller annen terminalkompetanse.<br />
Color Line viser til at Fjordbyvedtaket om fortsatt terminaldrift på<br />
Filipstad og et økende antall passasjerer sammen med<br />
bystyrevedtak om Terminal for utenlandsfergene utgjør viktige<br />
premisser for satsingen Color Line har gjort i Oslo de senere årene.<br />
Color Line har underskrevet klimapakt ift landstrøm som reduserer<br />
CO 2 og NO x utslipp, SO x og svevestøv og støy (fjerning av<br />
hjelpemotor). Peker på at investeringen i landstrøm vil være til<br />
liten nytte da PBEs planforslag medfører nytt anlegg både i en<br />
eventuell byggeperiode på 2-3 år og til ny permanente kailøsning.<br />
Stiller seg positiv til Oslo Havns forslag til hotell (33 etasjer), med<br />
signaleffekt og beliggenhet ved terminalen som vil være gunstig<br />
både for hotellet og for Color Line.<br />
Color Line mener PBEs faseplan (alternativ 2) for gjennomføring<br />
av ny terminal er uakseptabel. Color Line er uenig i PBEs påstand<br />
om at utbyggingsetappene kan gjennomføres uten at det påvirker<br />
driften av terminalen og mener dette ikke er tilstrekkelig<br />
kvalitetssikret.Color Lines anser at PBEs løsning er gjort på svakt<br />
faglig grunnlag, og at planen vil komme i konflikt med kritiske<br />
operasjonelle og praktiske forhold, og derigjennom strider mot<br />
nasjonale/lokalpolitiske føringer som er gitt for utbygging av<br />
Hjortnes som utenriks fergeterminal.<br />
Color Lines har kritiske kommentar til PBEs faseplaner. Color<br />
Line anser områdereguleringsplanen som urealistisk, da den er<br />
svært krevende og kostbar uten inndekning av disse kostnadene<br />
gjennom inntekter fra rederiene. Drift vil bli skadelidende i en<br />
lengre periode uten at selskapet overhodet ser nytten i disse<br />
belastningene.<br />
3.45 Engh, Leif J.A. E<br />
Avsender er kritisk til utvidet havnevirksomhet på Filipstad og<br />
mener det ikke tas tilstrekkelig hensyn til eksisterende<br />
boligbebyggelse.<br />
Det pekes på at planforslagets ferge- og cruiseterminaler forringer<br />
eksisterende bystruktur, utsyn og siktlinjer fra Skillebekkvartalene<br />
Planforslagets to alternativer legger nå<br />
til rette for ettskipsløsning for cruise,<br />
tilsvarende tidligere K1, i tillegg til at<br />
det også er mulighet for toskips pir.<br />
Temaet er behandlet på<br />
områdeplannivå. Det er sikret areal og<br />
gjort en overordnet vurdering av<br />
logistikk. Oppfølgende<br />
detaljregulering må sikre detaljene.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
PBE mener et landemerkebygg her<br />
kan gis en storslått utforming uten å<br />
måtte gå over høyden fastsatt i<br />
Fjordbyplanen.<br />
Kommunen og grunneierne fremmer<br />
nå samme terminalløsning med<br />
mulighet for 1- og 2-skip pir. Endelig<br />
utforming fastesettes i<br />
detaljregulering.<br />
Faseplanen er bearbeidet etter<br />
offentlig ettersyn, og ivaretar nå de<br />
fleste motforestillingen, dog må de<br />
endelig avklaringer gjøres i<br />
detaljreguleringen.<br />
Bystyret har vedtatt fortsatt fergedrift<br />
på Filipstad. Byrådsavdeling for<br />
byutvikling har bedt om å få vurdert<br />
mulighet for cruisekaier.<br />
Utsyn og siktlinjer sperres ikke av ny<br />
permanent bebyggelse men vil i<br />
Side 266<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
og at cruiseterminalen medfører stor trafikkbelastning i et område<br />
som allerede er belastet med dårlige luftkvalitetsmålinger.<br />
varierende grad påvirkes av<br />
cruiseskipene når de ligger til kai. Se<br />
vedlegg 5.<br />
Ferge- og cruiseterminalen vil<br />
medføre økt busstrafikk, men<br />
terminalens umiddelbare nærhet til<br />
påkjøring til tunnelen er en fordel.<br />
3.46 Fleischer, Carl August<br />
Fleischer bemerker noe som han ser som en uholdbar vektlegging<br />
av ”hensyn” og ”interesser” hos HAV Eiendom AS og<br />
Jernbaneverket og peker på at disse organene er etablert for å<br />
ivareta samfunnets interesse. Det er reguleringsplanen, som del av<br />
en demokratisk prosess- som avgjør arealets verdi.<br />
Det pekes på viktigheten av en samlet vurdering av større områder<br />
i motsetning til ”klattvis” regulering uten tilstrekkelig hensyn til<br />
helheten.<br />
Det pekes på viktigheten av å sikre Oslos sjønære områder da<br />
disse representerer betydelige verdier. Mener at PBE har vist god<br />
forståelse på dette punktet, blant annet ved at områdene vest for<br />
Niels Juelsgates forlengelse ikke bebygges.<br />
Områdereguleringen er basert på<br />
bystyrets vedtak av Fjordbyplanen, og<br />
områdereguleringsforslaget er<br />
utarbeidet gjennom et samarbeid<br />
mellom Plan- og bygningsetaten,<br />
kommunale og statlige etater og<br />
grunneierne. Forskjellig vektlegging<br />
av viktige temaer har ført til at<br />
forslaget må fremmes i to alternativer<br />
til politisk vedtak. Samarbeidet har<br />
resultert i et best mulig grunnlag for<br />
den kommende politiske behandling.<br />
Områderegulering som et verktøy<br />
sikrer nettopp denne samlede,<br />
overordnet og helhetlige vurderingen.<br />
Tas til orientering.<br />
3.47 Gulden, Amund og Bjerkeset, Viel Andersen<br />
Avsender har følgende bemerkninger til planforslaget:<br />
- Uavklart infrastrukturløsninger ift E18.<br />
- Manglende beskrivelse og utredning av luftetårns konsekvenser<br />
for nærmiljøet.<br />
- Manglende konkrete planer ifht kollektivløsninger gjennom- og i<br />
tilknytning til området.<br />
- Avsender mener at utnyttelsesgrad i L2 er for høy.<br />
- Byggehøyder bør ikke overskride 6 etasjer med hensyn til sikt og<br />
solforhold for omkringliggende bebyggelse. Høydene i H3 og C2<br />
Etter høringen er E18 i tunnel<br />
gjennom Filipstad tatt inn i Oslopakke<br />
3 og SvRø har påbegynt arbeid med<br />
detaljregulering.<br />
Konsekvenser av luftetårn er utredet<br />
etter høring.<br />
Planforslaget legger til rette for god<br />
kollektivtilknytning med trikk, buss<br />
og mulig kollektivknutepunkt på<br />
Framnes.<br />
Utnyttelse i alternativ 1 ligger noe<br />
under Fjordbyplanens maksimale<br />
utnyttelse (445 000 m²) med 441 000<br />
m². Alternativ 2 foreslår inntil<br />
470 000 m².<br />
Bebyggelse opp til 8-10 etasjer er<br />
foreslått mot Aker<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 267
er for høye og hemmer sol- og siktforhold for eksisterende<br />
bebyggelse. Avsender ser høydeforskjell mellom ny og gammel<br />
bebyggelse som uakseptabel (særlig ifht reg. best. som skal sikre<br />
nedtrapping til eksisterende bebyggelse).<br />
Det bemerkes at siktlinjer fra Tinkern sperres og svekkelse av<br />
eksisterende sjøkontakt.<br />
- Planforslagene på generelt grunnlag mangler sammenheng med<br />
resten av byen samt at bebyggelsen forholder seg dårlig til<br />
omkringliggende områder.<br />
- Positiv til at det opprettholdes noe havnevirksomhet, men<br />
utfyllinger og kaianlegg innsnevrer Frognerkilen. Terminal i L2<br />
innebærer barrierevirkning og krevende arealbruk.<br />
- Cruisehavn vil svekke sikkerheten for trafikanter på sjøen inn og<br />
ut av Frognerkilen.<br />
Brygge/Tjuvholmen.<br />
Gateløp, bebyggelsesstruktur, fysiske<br />
og visuelle forbindelser og<br />
byggehøyder er utformet ut fra<br />
hensynet til omgivelsene.<br />
Nordområdet er trappet ned med 5<br />
meters høyde mot nabobygg.<br />
Nordhjørnet av Hans Jægers kvartal<br />
er trappet betydelig ned.<br />
Permanente utfyllinger langs<br />
Frognerkilen er tatt ut. Både 1- og 2-<br />
skipsløsningen er søkt løst så<br />
arealeffektivt som mulig, kun med<br />
utfylling som er nødvendig for å<br />
anlegge ny pir. At småbåter<br />
kolliderer med store cruiseskip er i<br />
risiko- og sårbarhetsanalysen vurdert<br />
som lite sannsynlig.<br />
- Trafikkavvikling, kollektivtilbud og økt trafikkstøy ved<br />
etablering av cruiseterminal.<br />
- Omgjøring av parkens naturområder til allmenningsareal og at<br />
opparbeidelse av universelt utformete ramper vil påvirke det<br />
naturlige lekeområdet som i stor grad blir benyttet av barnehager<br />
og skolebarn.<br />
- Avsender spør i hvilken grad verdifulle trær og andre historiske<br />
spor ivaretas på Tinkern. Refererer til funn av treet Prunus<br />
Mahaleb, Bladet ”Sopp og nyttevekster” årgang 8, nummer<br />
1/2012).<br />
3.48 Eva Kvandal<br />
- Kvandal hevder at Tinkern fremstår som en salderingspost til<br />
fordel for Brannskjærparken. Illustrasjoner viser Tinkern delvis<br />
planert ut, asfaltert og bebygd og avskjært fra fjorden.<br />
- Ønsker at Frognerkilen til Bygdøylokket tas med i planen<br />
- For høy utnyttelse og byggehøyder<br />
- Cruiseterminal med sikkerhetssoner privatiserer havneområdet<br />
andre løsninger for cruisehavn bør vurderes.<br />
Ferge- og cruiseterminalen gir økt<br />
busstrafikk, men nærhet til påkjøring<br />
til tunnel avbøter dette. Det<br />
tilrettelegges for trikk, buss og t-bane-<br />
/jernbanestasjon.<br />
Bestemmelsene sikrer turvei og<br />
områder for lek med universell<br />
tilgjengelighet. Tinkerns natur-/<br />
brukskvaliteter skal bevares og<br />
styrkes.<br />
Bestemmelsene sikrer at trær med<br />
stammeomkrets over 60 cm i Tinkern<br />
skal bevares.<br />
Tinkern reguleres til park/turvei med<br />
god tilgjengelighet til fjorden<br />
gjennom Framnesallmenningen. Det<br />
legges opp til at eksisterende<br />
grøntområde ivarets samt å øke andel<br />
grøntareal innenfor planområdet<br />
forøvrig.<br />
Planavgrensning er ihht<br />
Fjordbyplanen<br />
Utnyttelse og høyder ihht<br />
Fjordbyplanen<br />
Dette pga sikkerhetshensyn og nye<br />
Side 268<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
internasjonale krav om<br />
terrorsikringssoner<br />
- For kort høringsfrist ift til sakens størrelse og omfang<br />
- Mangelfulle høringsdokumenter, viktig informasjon mangler<br />
eller er dårlig utredet eks. kollektivalternativene, plan for E18<br />
(alternativ uten tunnel mangler).<br />
- Det stilles spørsmål ved om prosessen er demokratisk slik at også<br />
innbyggere som ikke er spesialister på byplanlegging, har en<br />
mulighet til å forstå, bemerke og søke å påvirke planene.<br />
3.49 Lund Hagem arkitekter<br />
- Mener det planforslaget har et manglende fokus på byhistoriske<br />
spor og historisk identitet og mener potensialet i bevaring ikke er<br />
godt nok utredet ift Mohn gården<br />
- Avsender bemerker at Mohn gård ikke er inkorporert i<br />
planforslaget og er foreslått revet pga siktaksen fra Huitfeldsgate.<br />
Avsender mener bygningen må bevares.<br />
- Avsender foreslår at gateforløp i forlengelse av Huitfeldsgate<br />
dreies marginalt mot vest slik at gateløp og torg går klar av<br />
bygningen. Har vedlagt illustrasjon som viser løsningen.<br />
3.50 Mannheim, Erik Løvland<br />
Det pekes på viktigheten av at det etableres T-bane. Fjordtrikk og<br />
buss vil forringe miljøet og være til sjenanse.<br />
3.51 Nordvik, Hans Øivind (Auctus AS)<br />
- Brannskjærparken vil bli vær- og vindutsatt. Det foreslås<br />
vindskjerming som er del av opplevelsen av park-/friområdet.<br />
- Uten- og innendørs bade- og aktivitetsanlegg kombineres for å<br />
sikre integrering mellom fjord og land samt sikre helårsbruk.<br />
Det foreslås å knytte anlegget til et aquakultursenter.<br />
- Det bør legges til rette for god parkeringsdekning, også under<br />
terreng, særlig ifbm overnevnt publikumsaktivitet. En<br />
kombinasjon offentlig kommunikasjon og privat transport vil<br />
styrke publikumsaktiviteter i vesentlig grad.<br />
- Miljøaspektet (forurensning) med bilbruk vil trolig endres de<br />
Frist ihht plan- og bygningsloven.<br />
Utsatt frist ble gitt for alle de som<br />
meldte behov.<br />
Utredningsnivået er tilpasset<br />
områdereguleringsnivået. Filipstad<br />
utviklet uten motorveitunnel inngår<br />
ikke i kommunens overordnede<br />
planer<br />
Tas til orientering. Folkemøte og<br />
utstilling av planmaterialet for å skape<br />
forståelse og debatt om planen er<br />
avholdt. Informasjon er gjort<br />
tilgjengelig på etatens nettsider.<br />
Verken Riksantikvaren/Byantikvaren<br />
har gått imot at Mohngården rives, da<br />
dette gjøres for å opprette<br />
forlengelsen av Huitfeldts gate.<br />
Riving av Mohngården er vurdert opp<br />
mot andre hensyn som byplangrep,<br />
siktakser og planlagte bygningsvolum<br />
i Hans Jægers Kvartal og<br />
Generaldirektørboligens eksponering<br />
mot sør via<br />
Generaldirektørallmenningen.<br />
Tas til orientering. Illustrasjon vil<br />
følge saken til politisk behandling<br />
Planforslaget legger til rette for T-<br />
bane på Filipstad dersom politikerne<br />
vedtar en slik løsning.<br />
Tas til orientering<br />
- Planforslaget muliggjør etablering<br />
av innendørs badeanlegg i en<br />
flerbrukshall. Samspill mellom innen-<br />
/utendørs anlegg er interessant.<br />
- Ihht handlingsprogram for Oslo<br />
2010 – 2014, skal Oslo ha en<br />
arealbruk som minsker behov for<br />
bilbruk/økt satsning på<br />
kollektivtransport/sykkelnettverk.<br />
Biler er plasskrevende med tilhørende<br />
parkerings- og infrastrukturanlegg.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 269
neste 10-20 årene, med krav til biler uten forurensende utslipp,<br />
som igjen medfører endringer på synet på biltransport i byene.<br />
3.52 Oppegaard, Martin Hill<br />
Foreslår å bevare kaffebrenneriet og legge til rette for hel eller<br />
delvis drift.<br />
- Det foreslås at byggehøyder begrenses til 5 etasjer for hele<br />
området, og at høyhus tas ut.<br />
- Dersom E18 legges i tunnel foreslås det etablering av<br />
parkområde der veien går i dag, høyhus må unngås.<br />
3.53 Oslo Cruise Network<br />
Det vises til Oslo Cruise Networks høringsnotat til PBEs<br />
mulighetsstudie. Oslo Cruise Networks hovedinnvending mot<br />
mulighetsstudien var at det var planlagt for få kaier i 2025.<br />
Oslo Cruise Network forventer betydelig flere skipsanløp og<br />
konkluderer med behov for minst 7 cruisekaier, mens<br />
mulighetsstudiene sier 4 permanente og en reservekai.<br />
Følgende rekkefølge anbefales i utviklingen:<br />
1. Akershuskaia<br />
2. Vippetangenutvidelsen<br />
3. Filipstad (beholdes)<br />
4. Hjortnes<br />
5. Ekstrakai<br />
Det pekes på ar cruise har betydelig og viktige økonomiske<br />
ringvirkninger for Oslo kommune.<br />
Motsatt vil tap av fremtidige anløp som følge av manglende<br />
kaikapasitet ha store negative økonomiske effekter. Beslutning om<br />
fremtidige kaier nå ”låser” Oslos cruisekapasitet i overskuelig<br />
fremtid.<br />
Innføring av landstrøm vil redusere lokalt uslipp og eventuelle<br />
støyproblemer.<br />
PBE fokuserer på redusert bilbruk på<br />
Filipstad ved å tilrettelegge for myke<br />
trafikanter og kollektivbruk, og<br />
innføre strenge parkeringsnormer for<br />
biler, og kreve mange<br />
parkeringsplasser for sykler.<br />
Planen åpner for at bygget bevares.<br />
Hvorvidt funksjoner knyttet til kaffe<br />
inngår, avgjøres ikke i denne planen.<br />
Tas til orientering.<br />
Tas til orientering.<br />
Prognosene for antall anløp og<br />
passasjergrunnlag i<br />
Cruisekaiutredningen er utarbeidet i<br />
samarbeid med Oslo Havn og<br />
VisitOslo med bistand fra<br />
konsulenter.<br />
Krav til ISPS sikrede områder er i<br />
konflikt med byutvikling. Arealene på<br />
Akershusstranda vil lettere kunne<br />
benyttes til rekreative funksjoner, hvis<br />
det ikke tilrettelegges for cruiseanløp<br />
her. Hvis Søndre<br />
Akershuskai/Vippetangen blir<br />
forbeholdt cruisetrafikk er det fare for<br />
at deler av området blir avsperret for<br />
allmenn ferdsel.<br />
Tas til orientering.<br />
2 skipsløsningen innehar her størst<br />
fleksibilitet.<br />
Fergetrafikken er allerede besluttet og<br />
delvis gjennomført lagt om til<br />
landstrøm på Hjortens. PBE legger til<br />
grunn at i fremtiden vil man finne<br />
tilsvarende løsninger for<br />
cruisetrafikken, da dette reduserer<br />
støy og luftforurensning.<br />
3.54 Oslo Vei AS<br />
Oslo Vei AS har ingen merknader til planen.<br />
3.55 Røger, Rosa Anne<br />
Side 270<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Peker på at illustrasjoner viser asfaltveier og friserte gressplaner<br />
på Tinkern. Avsender er 13 år og forteller at hun og venner bruker<br />
området til lek og liker at det er busker, gressplener og ting de kan<br />
gjemme seg bak.<br />
3.56 Ølstad, Anne Marie<br />
Det bemerkes at planene er vanskelige å forstå for menigmann,<br />
men ønsker som beboer på Ruseløkka å kommentere følgende:<br />
- Ønsker grundigere utredning av infrastruktur, og<br />
kollektivtransport (t-bane) før vedtak.<br />
- Peker på manglende samarbeid mellom etatene. Foreslår<br />
idédugnad for transport/infrastruktur løsninger.<br />
- Ønsker større helhetsvurdering. Anbefaler varierte byggehøyder,<br />
at det brytes opp og tenkes nytt.<br />
- Ber forslagstiller vektlegge brede siktlinjer samt å vurdere<br />
lysforholdene ved vårjevndøgn i stedet for 1. mai.<br />
- Foreslår å etablere plasser, offentlige rom der leiligheter vender<br />
ut mot plassen og tilfører liv også utenfor kontortiden.<br />
- Peker på at Brannskjærparken vil bli vær-/ og vindutsatt og at det<br />
ikke etableres et levende bomiljø rundt parken.<br />
3.57 Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Oslo Havn KF (OHV) og Rom eiendom AS (ROM) har avgitt en<br />
felles uttalelse til områdereguleringen (K1B2012). OHV og ROM<br />
mener at: Kort tunnelløsning er mulig å realisere, trikken krysser<br />
E18 i plan og planområdet syd for E18 kan realiseres før tunnel<br />
bygges. Omkjøring/anleggsfase på nordsiden anbefales utredet før<br />
planen oversendes til politisk behandling. Utviklingen for Hjortnes<br />
med fergeterminal, Hans Jægers Kvartal og store deler av<br />
midtområdet er ikke avhengig av ny E18 i tunnel. Ny<br />
fergeterminal på Hjortnes må planlegges for kontinuerlig drift.<br />
Atkomsten må revideres. Det er enda ikke avgjort om<br />
snuhavnsanløp skal legges til Vippetangen eller Hjortnes. HAV’s<br />
Illustrasjonene som er laget kan gi et<br />
inntrykk av at Tinkern delvis blir<br />
asfaltert og står igjen uten de trær og<br />
busker som finnes der i dag, men<br />
tegningene er ikke detaljert ferdig.<br />
Plan- og bygningsetaten ønsker at<br />
området i størst mulig grad skal<br />
beholdes som det er i dag. Det skal<br />
mye mer planlegging til før detaljene<br />
kan vises fram. Det Plan- og<br />
bygningsetaten har sikret i planen sin<br />
nå, er at det legges til rette for at barn<br />
skal kunne leke på Tinkern også i<br />
framtiden, og at inngrep i parken blir<br />
så små som mulig. Alternativ 1 sikrer<br />
mest sol i parken.<br />
PBE tar kommentaren til orientering.<br />
Det er avholdt folkemøte og utstilling<br />
av planmaterialet for å skape<br />
forståelse og debatt om planen.<br />
Informasjon er tilgjengelig på etatens<br />
nettsider.<br />
Planforslaget legger til rette for<br />
fleksible kollektivløsninger. Valg av<br />
løsning gjøres ved politisk vedtak.<br />
Tverretatlig samarbeid er del av<br />
planarbeidet.<br />
- Byggehøydene innenfor<br />
planområdet vil kunne variere fra 2-<br />
12 etasjer i alternativ 1.<br />
Et overordnet mål ihht Fjordbyplanen,<br />
er å styrke forbindelsen til byen bak.<br />
Forslagsstiller mener dette er<br />
innarbeidet i planen<br />
I lokalklimaanalysen er det foreslått<br />
avbøtende tiltak for vindutsatte<br />
områder, dette vil bli fulgt opp i<br />
detaljregulering.<br />
Grunneiernes felles uttalelse til<br />
offentlig ettersyn, K1B2012, er i<br />
etterkant av høringsrunden<br />
videreutviklet til planforslagets<br />
alternativ 2. Av sentrale forskjeller<br />
mellom alternativ 2 og<br />
hovedalternativet, alternativ 1, er først<br />
og fremst: sikring av boligkvalitet,<br />
parkeringsnorm, byggehøyder og<br />
rekkefølgebestemmelser, inkludert for<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 271
forslag for Filipstad er kostnadsberegnet til 310 mill. kr og<br />
innebærer en større cruisekai på Vippetangen i tillegg. PBE’s<br />
forslag er beregnet til 690-790 mill kr og vurderes som urealistisk.<br />
Det anslås at området totalt kan utnyttes med 470 000 m2 BRA. Et<br />
signalbygg på Filipstad vil markere den tette bykjernens<br />
utbredelse. PBEs maksimums- og minimumsgrenser for ulike<br />
formål kan hindre ønsket etablering og utforming. Det mangler en<br />
vurdering av størrelsen på handel for å betjene området slik at det<br />
fremstår som et godt tilbud. Trafikkutredningen påviser ikke at<br />
skole i Midtområdet gir tryggere skolevei.<br />
Bredden på kaiarealer langs Filipstadkaia må være 20 meter.<br />
Behov for en landingsplass for helikopter for akuttformål på kaia<br />
med minste arealbehov på 30 x 30 meter. Krav om etablering av<br />
poll i HJK gir et stort inngrep i både blokkmurskai og kranbaner<br />
uten at konsekvensene for verneverdiene problematiseres.<br />
Allmenningene er tillagt for stor vekt i planarbeidet/fått for stor<br />
betydning for plangrepet.<br />
Det hevdes at parkeringsnorm avviker fra Fjordbyplanen og er<br />
strengere enn Bjørvika og Sørenga. Hensynssone for felles<br />
planlegging ønskes ikke for Midt- og Nordområdet.<br />
E18.<br />
Plan- og bygningsetaten vurderer at<br />
grunneiernes merknader/innspill er<br />
godt ivaretatt gjennom alternativ 2.<br />
Det vises for øvrig til grundigere<br />
beskrivelse av planforslaget og<br />
forskjellene i kapittel 3.3<br />
Sammenligning alternativ 1 og 2 og<br />
Fjordbyplanen, i kapittel 9,<br />
Beskrivelse av planforslaget og i<br />
kapittel 11, Plan- og bygningsetatens<br />
vurdering og anbefaling.<br />
Side 272<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 273
Side 274<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 275
Side 276<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 277
Side 278<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 279
Side 280<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 281
Side 282<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Plan- og bygningsetaten<br />
PB 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Epost: postmottak@pbe.oslo.kommune.no<br />
Att: Stein Kolstø, Torben Skytte Oslo, 21.03.2012<br />
FORSLAG TIL REGULERINGSPLAN FOR FILIPSTAD<br />
-Innspill fra Amund Gulden, sivilarkitekt, og Viel Bjerkeset Andersen, billedkunstner.<br />
Framnes terrasse 3a, 0270 Oslo<br />
Infrastruktur<br />
Enhver byutviklingsplan bør tuftes på en godt fundert og framtidsrettet infrastruktur. Dette er<br />
totalt fraværende i forslag til reguleringsplaner for Filipstad.<br />
PBEs forslag forutsetter at E18 legges i tunnel vestover forbi Hjortneskrysset. Statens<br />
Vegvesen støtter ikke denne løsningen pga sikkerhetsmessige årsaker. Grunneiernes forslag<br />
ser mer realistisk på dagens vegsituasjon, og foreslår derfor å regulere bygg /byggehøyder<br />
slik at det dannes en (støy)mur mot dagens E18. Hvilke bokvaliteter medfører det for boligene<br />
rett bak denne muren Hvordan vil disse byggene i ettertid oppleves når / hvis infrastrukturen<br />
blir løst<br />
PBEs forslag til forlengelse av tunnel viser i tegninger og modell at det blir behov for store<br />
luftetårn tilsvarende Bjørvika langs Frognerstranda. Dette er verken beskrevet eller utredet i<br />
forslag til reguleringsplanen. Hvilke konsekvenser får luftetårnene for nærmiljøet<br />
Det foreligger ikke konkrete planer for ny trikketrasé innover området, ei heller planer for T-<br />
baneforbindelse til f.eks Bygdøy og videre ut til Fornebu. Det finnes heller ingen planer for en<br />
naturlig kobling til NSBs linjer.<br />
Uten konkrete planer for god infrastruktur tufter forslagene til reguleringsplaner for Filipstad<br />
enten på forutsetninger som antagelig ikke oppfylles, eller på en kortsiktig tankegang som vil<br />
være svært uheldig for området på sikt.<br />
Utnyttelse<br />
Vi har tidligere kommet med innspill til planprogrammet for Filipstad i brev datert 17.10.2010,<br />
en av oss som daværende styreleder i Sameiet Nye Framnes Terrasse 3.<br />
PBEs forslag til reguleringsplan viser med deres prefererte forslag L2 en meget høy<br />
utnyttelsesgrad. Vi var og fremdeles er, svært skeptisk til dette valget.<br />
Oslos topografi er omkranset av høye åser fallende ned mot sjøen. På generelt grunnlag ville<br />
det beste for byen være å se hele byen i sammenheng og regulere for høyere bygninger mot<br />
åsene og lavere nærmere sjøen. Å klare å se byen som en helhet selv om det skal reguleres<br />
bit for bit, burde være en selvfølge. Nå reguleres byen ved å se på hvert område med<br />
innsnevret blikk, området mister da en naturlig tilknytninge til de tilliggende eksisterende<br />
områdene.<br />
Byggehøyder og solfohold<br />
Felles for de tre forslagene er at høyden på bebyggelsen inne på området, i hele områdets<br />
utstrekning fra øst til vest, er satt til ca 8 etasjer. Dette er den samme høyden som på<br />
Tjuvholmen. Tjuvholmen ligger imidlertid lenger unna bakenforliggende boligbebyggelse, og<br />
kan dermed også aksepteres at er noe høyere, med tanke på solforhold for bakenforliggende<br />
bebyggelse. Bebyggelsen for Filipstad bør derfor ikke oppføres høyere enn 6 etasjer. Det er<br />
dessuten ikke tradisjon for høyere bebyggelse i området Skillebekk og Frogner. Mot vest<br />
kneiser både terminalbygg og boligbebyggelse opp i langt større høyder, slik at<br />
boligbebyggelsen som i dette området ligger svært nærme, får redusert solinnfall fra sydøst til<br />
sydvest. I så måte er PBLs forslag L2 det som sperrer mest for sol med byggehøyde helt opp<br />
Sameiet Nye Framnes Terrasse 3. 0270 Oslo. Org.nr. 975 604 004<br />
til kote 38. Dette er for høyt så nærme bebyggelsen bak, som kun rager opp til kote 26. Det<br />
kan ikke aksepteres at høydeforskjellen mellom ny og gammel bebyggelse kan være så stor,<br />
særlig med tanke på de foreslåtte generelle reguleringsbestemmelsene for området som viser<br />
til at bebyggelsen skal trappes ned mot omkringliggende bebyggelse. Disse byggene kan<br />
derfor ikke bygges høyere enn 6 etasjer.<br />
Byggehøyder og siktforhold<br />
Felles for de tre forslagene er at høyden for bebyggelsen mot vest ved Tinkernparken er<br />
planlagt å være høyere enn øvrig bebyggelse. Dette vil sperre for store deler av sikten fra<br />
parken som kommer hele områdets beboere til gode. Parken ligger på kote 15, og felt H3<br />
ligger på kote 26, 11 meter over. I tillegg er det foreslått et høyt bygg innenfor H3 som er<br />
planlagt enda høyere til kote 40,5. Dette bygget ligger ytterligere 25 meter over toppunktet i<br />
parken. Boligbebyggelsen øst for parken i felt C2 avsluttes i vest med et høyt bygg som rager<br />
nesten like høyt til 38 m. Sammen utgjør disse byggene en høy vegg mot syd som vil<br />
redusere opplevelsen av sjøkontakt fra dette viktige fellesområdet i bydelen til et langt<br />
snevrere siktsegment mot Frognerkilen. Detter forringer en viktig kvalitet ved parken.<br />
Cruisehavn<br />
Det er fint at det fremdeles opprettholdes noe havnevirksomhet i området. Men PBEs forslag<br />
til ny cruisehavn forutsetter store utfyllinger og kaianlegg utover i Frognerkilen. Det vil være<br />
konfliktfremmende med tanke på alle det berører av trafikanter på sjøen inn og ut av<br />
Frognerkilen. Det er mye trafikk der i dag, og det oppstår tidvis utrygge situasjoner i møter<br />
mellom padlende, roende, seilbåter og motorbåter. Forslaget L2 innsnevrer den travle kilen og<br />
presser den trafikale sitasjonen ytterligere.<br />
L2s utnyttelse av området med muligheter for 2 store cruiseskip i tillegg til dagens Colorline,<br />
medfører store terminalbygg og områder for trafikkavvikling på land, samt sikkerhetsmessige<br />
avstengninger av området for allmenheten. Arealmessig tilsvarer cruiseområdet alene ca en<br />
tredjedel av det totale reguleringsområdet, og vil bli en voldsom barriere for alle med<br />
tilknytning til Filipstad, for både etablerte og planlagte boområder.<br />
Det er svært uheldig at det foreslås slik stor utnyttelse og utbygging av cruisehavn uten å<br />
kunne tilby offentlig transport til turistene. Området vil derfor sannsynlig frekventeres av en<br />
mengde busser til og fra. Hvilken belastning vil det påføre nærmiljøet<br />
Almenningen fra Tinkern<br />
Tinkern er i dag en hagepark som rommer flere nivåer og ulike steder man kan sitte litt i fred<br />
selv om det er mange mennesker og aktiviteter der på samme tid. Den har bakker litt på siden<br />
av gangområdene der barn kan ake og leke vinterstid. Parken oppfattes som trygg og<br />
oversiktlig, den brukes derfor også som uteareale til tilliggende nyetablerte barnehager i<br />
området, bl.a av Portnerboligen naturbarnehage i mangel av tilstrekkelig eget uteområde.<br />
Omgjøringen av Tinkern og opparbeidelse av en bred almenning vil påvirke tryggheten til<br />
uteområdet barnehagene er avhengige av.<br />
I alle forslagene til reguleringsplan er det tegnet inn en bred almenning fra toppen av Tinkern,<br />
ned mot det som blir kalt Framnes Plass. Her er det stor høydeforskjell. Hvor store deler av<br />
denne skrenten vil almenningen i form av ramper måtte oppta for å ta hensyn til universell<br />
utforming<br />
En omgjøring av parkens naturområder til almenningsareale vil påvirke et naturlig lekeområde<br />
også for større barn, som benytter parken som en del av sitt uteområde etter skoletid. Det<br />
finnes få store friområder for barn i Skillebekk-området. Tinkern fyller i så måte en viktig<br />
oppgave for bydelens eksisterende og fremtidige barn ofg ungdommer. Dette vektlegges ikke<br />
i noen av planene.<br />
Sameiet Nye Framnes Terrasse 3. 0270 Oslo. Org.nr. 975 604 004<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 283
Sjeldent tre i Tinkernparken<br />
Bladet ”Sopp og nyttevekster” årgang 8, nummer 1/2012, - medlemsbladet for Norges soppog<br />
nyttevekstforbund, beskriver et sjeldent tre på Tinkern; et kjempeindivid av Prunus<br />
Mahaleb. Dette treet blir beskrevet som det største og eldste individ man finner i Norge.<br />
Antagelig er treet rester fra hagen som ble anlagt rundt 1850, og man antar at treet ble plantet<br />
rundt 1860. I hvilken grad ivaretar omgjøringen av Tinkern som en del av<br />
Filipstadalmenningen verdifulle trær og andre historiske spor fra en fordums hage Dette er<br />
kvaliteter som nettopp gjør Tinkern både verdsatt og stedsspesifikk historisk spesiell.<br />
Vennlig hilsen,<br />
Viel Bjerkeset Andersen<br />
Amund Gulden<br />
Sameiet Nye Framnes Terrasse 3. 0270 Oslo. Org.nr. 975 604 004<br />
Eva Kvandal<br />
Drammensveien 64<br />
0271 Oslo<br />
Oslo 11. april 2012<br />
Høringsuttalelse, Område- og detaljregulering Filipstad<br />
Som styremedlem i Ruseløkka/Skillebekk beboerforening slutter jeg meg til alle<br />
bemerkninger som er lagt frem i vår høringsuttalelse av 10. april, men jeg ønsker også å legge<br />
til et par punkter:<br />
Rekreasjonsområder<br />
Det er fint at PBE har avsatt plass til grøntområder, men jeg reagerer sterkt på at det ser ut til<br />
at Tinkern blir en salderingspost til fordel for den nye parken. I flere av forslagene (L2, K1,<br />
L1) ser det ut til at Tinkern er planert ut og delvis asfaltert og bebygget, og det som verre er at<br />
den blir effektivt avskåret fra sin tidligere tilgang til fjorden. For oss som bor i området er<br />
tilgangen til fjorden av uvurderlig betydning, og Tinkern er et kjært og mye brukt<br />
rekreasjonsområde.<br />
Når det gjelder den planlagte parken reagerer jeg også på at den er lagt helt ytterst mot<br />
fjorden, lengst unna boligbebyggelsen, og ikke som en fortsettelse av Tinkern. Den nye<br />
parken vil nok være svært populær i tre - fire sommermåneder, men jeg frykter at den vil ligge<br />
øde og forblåst de resterende åtte månedene, som Aker Brygge om vinteren. Det at den<br />
grenser mot forretningsområdene og konferansesenteret, og ikke mot boligområdene, vil gjøre<br />
at den vil bli svært lite brukt, selv av de nye Filipstad-beboerne som neppe vil føle tilhørighet<br />
til parken. For alle barn, unge og eldre som bor på Skillebekk og i Vika vil parken ligge langt<br />
utenfor deres radius.<br />
Jeg vil også presisere viktigheten av å inkludere hele Frognerkilen frem til Bygdøylokket i<br />
planene, da hele området fungerer som ett, ikke minst når det gjelder rekreasjonsformål. Det<br />
er ikke bare båthavnen som opptar området, det er flittig brukt av alle både til rekreasjon og<br />
trening, og sykkelstien her må være en av de mest brukte i byen. Er det ikke snart på tide å<br />
sørge for at denne strekningen får et vern mot støy og forurensning<br />
Blir det cruiseterminal vil i tillegg sikkerhetssonen rundt havneområdet bli ytterligere utvidet,<br />
slik at et svært stort område blir privatisert. Er dette en riktig prioritering i ”fjordbyen” Oslo<br />
PBE bør vurdere andre løsninger for cruisehavnen.<br />
Byggehøyder og skygger<br />
Jeg er også sterkt imot den byggehøyden og tettheten som PBE legger opp til, og etterlyser i<br />
den anledning et grunnlag som viser hvilken effekt disse høydene vil ha for de som befinner<br />
seg på bakkenivå. Illustrasjonene viser kun hvordan skyggene faller oppå byggene og ikke på<br />
fortau/vei, og kun 1. mai, da solen står høyt på himmelen. I et land så langt nord som Norge er<br />
det viktig å sørge for gode sol- (lys-)forhold på bakkenivå, også om vinteren. Det kunne være<br />
interessant å vite hvordan skyggene faller i den mørke årstiden.<br />
Side 284<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Jeg vil til slutt bemerke at prosessen rundt høringen har vært noe spesiell, med særdeles kort<br />
høringsfrist i forhold til det enorme omfanget av saken og de mange dokumentene som er lagt<br />
frem. Ikke bare er det lagt frem områderegulering og detaljregulering på én gang, men<br />
høringsdokumentene er også mangelfulle, og mye viktig informasjon mangler eller er dårlig<br />
utredet, som for eksempel kollektivalternativene (Konsekvensutredningsrapporter, s. 246) og<br />
en troverdig plan for E18 (alternativ uten tunnel mangler). Det er vanskelig å kalle dette en<br />
demokratisk prosess som gir innbyggerne, også de av oss som ikke er spesialister på<br />
byplanlegging, en reell mulighet til å forstå, bemerke og søke å påvirke planene.<br />
Med hilsen<br />
Eva Kvandal<br />
Styremedlem i Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 285
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0102 Oslo<br />
Att: Ruth Holme Dammann<br />
Oslo, 26.03.2013<br />
OFFENTLIG ETTERSYN AV FORSLAG TIL OMRÅDEREGULERING MED<br />
KONSEKVENSUTREDNING – FILIPSTAD<br />
SAKSNR.: 200906549<br />
BEMERKNING<br />
Vi viser til vår tidligere uttalelse vedr. varsel om planoppstart, brev datert 18.1.2011 og til<br />
bemerkning vedr. offentlig ettersyn av reguleringsplan for Hans Jægers kvartal, brev datert<br />
20.4.2012.<br />
Vi er som tidligere opplyst leietagere i Mohngården, Filipstadveien 5, og fremmer med dette<br />
bemerkning til foreliggende forslag til områderegulering. Vi mener Mohngården må innpasses i<br />
planen da bygningen vil kunne representere et verdifullt innslag i den fremtidige byutviklingen av<br />
Filipstad.<br />
Vi har mange års erfaring i bruk av bygningen og som arkitekter og planleggere er vi forundret over<br />
en tilsynelatende mangel på historisk perspektiv og bærekraft i planleggingen. Etter vår mening synes<br />
det for enkelt å radere ut byhistoriske elementer når disse positivt kan bidra i transformasjon og<br />
fornyelse av en bydel.<br />
Vi kjenner bygget til teknisk å være i god stand og opplever at bygget har store bruksmessige<br />
kvaliteter med stor grad av fleksibilitet for leietagerne.<br />
Gjennom planprosessen har vi studert Mohngården i forhold til siktakse i Huitfelts gate. Vi mener<br />
siktaksen er ivaretatt ved at bevegelsen fra Drammensveien nedover Huitfelts gate gir varierende<br />
utsyn som nødvendigvis vil oppleves forskjellig avhengig av hvor i gateløpet standpunktet er eller på<br />
hvilken side av gaten man velger standpunktet. Huitfelts gate har et noe forskjøvet løp, bredden på<br />
gaten og siktforholdende varierer, etter vår mening det som skaper spenning og opplevelse når en<br />
beveger seg i gateløpet. Mohngården vil enkelte steder marginalt påvirke et ”konstruert lineært”<br />
siktforhold langs Huitfeltsgate, men vil ikke være i veien for generell sikt og utsyn. Illustrasjoner fra<br />
tidligere oversendelse vedlegges på nytt.<br />
Mohngården består konstruktivt av betongsøyler og betongdekker, og vil enkelt kunne tilpasses<br />
mange slags bruk i tillegg til eventuelt å kunne påbygges. Dagens 1.etasje vil eksempelvis kunne<br />
bygges om til utadvendt publikumsrettet virksomhet som kafe, restaurant mv., jf. vedlagte<br />
illustrasjoner.<br />
En gjenbruk av bygningsmassen vil etter vår mening kunne bidra til mangfold og samtidig forhindre<br />
at den nye bydelen blir oppfattet som historieløs og steril.<br />
Anerkjente arkitekter fra Tyskland som har besøkt vårt kontor, har stilt seg uforstående til at<br />
Mohngården skal rives og uttrykker at hos dem i vil ikke slikt være mulig på grunn av negativt<br />
klimaregnskap.<br />
Hjemlige energikonsulenter understreker at klimagassutslippene vil være betydelige ved riving og<br />
nybygg, og at dette bør tillegges stor vekt når en også vet at bygget er enkelt å rehabilitere og<br />
samtidig er fleksibelt med hensyn til bruken.<br />
LUND HAGEM ARKITEKTER AS TLF 23 33 31 50 FAX 22 01 69 01 ADR.FILIPSTADVN.5, 0250 OSLO<br />
FORETAKSNR. NO 957 251 471 MVA FAX 33 48 31 81 ADR.FRAMNESVN. 7, 3222 SANDEFJORD<br />
Vår bemerkning kan oppsummeres med følgende påstander:<br />
Mohngården kan inkorporeres som del av planen<br />
Forutsetning om siktakse i Huitfeltsgate er ikke til hinder for at Mohngården kan bevares.<br />
Reguleringsplanens ivaretar ikke i tilstrekkelig grad elementer av byens historie og bør<br />
bearbeides. Eksempelvis bør Mohn gården kunne bevares, likeledes spor av tidligere kaifront med<br />
mer.<br />
Bevaring av historiske spor og ivaretakelse av miljøperspektiv vil kunne bidra til en bedre plan.<br />
Vi vil med bakgrunn i forannevnte oppsummering be om anledning til å komme tilbake med<br />
ytterligere innspill og anmode om et møte eventuelt kombinert med befaring av eiendommen.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Svein Lund<br />
LUND HAGEM ARKITEKTER AS<br />
<strong>Vedlegg</strong>: Uttalelse datert 18.1.2011<br />
Bemerkning datert 20.4.2012 med 3 stk. vedlegg<br />
2 stk. fotomontasjer av Mohn gården, udatert<br />
Kopi: Byantikvaren v/ Morten Stige<br />
LUND HAGEM ARKITEKTER AS TLF 23 33 31 50 FAX 22 01 69 01 ADR.FILIPSTADVN.5, 0250 OSLO<br />
FORETAKSNR. NO 957 251 471 MVA FAX 33 48 31 81 ADR.FRAMNESVN. 7, 3222 SANDEFJORD<br />
Side 286<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 287
Side 288<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Fra: Eirik Løvland Manheim [eirik.lm@hotmail.com]<br />
Sendt: 15. februar 2012 20:14<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Kopi: fjordlinjen@majorstuen-vel.no<br />
Emne: Saksnummer 200906549<br />
Hei,<br />
Jeg vil presisere viktigheten av utbygging av offentlig kommunikasjon i form av T-bane under<br />
bakken på Filipstad. Forslaget har solid støtte i Bystyret, partiene Venstre og Høyre, bydel<br />
Froger og Vel-foreningene (bl.a. Skarpsno og Majorstuen). "Fjordlinjen" foreslås på følgende<br />
strekning fra Carl Berner: Grünerløkka, St. Hanshaugen, Homansbyen/Bislet, Solli Plass eller<br />
Elisenberg, Filipstad, Bygdøy, Fornebu, Lysaker. Både Homansbyen (vedtatt bygget) og<br />
Elisenberg er gravd ut fra gammelt av.<br />
http://www.facebook.com/pages/Reis-Oslo-Fornebu-p%C3%A5-7-min-med-ny-T-bane-via-<br />
Filipstad-og-Bygd%C3%B8y/166020020075217sk=info#!/pages/Reis-Oslo-Fornebup%C3%A5-7-min-med-ny-T-bane-via-Filipstad-og-Bygd%C3%B8y/166020020075217sk=info<br />
http://www.facebook.com/pages/Homansbyen-Bislett-ny-Tbanestasjon/154557941243833#!/pages/Homansbyen-Bislett-ny-Tbanestasjon/154557941243833sk=info<br />
http://no.wikipedia.org/wiki/Elisenberg_stasjon<br />
Det 20. århundre fikk den langsgående sentrumslinjen. Med den kryssende Fjordlinjen ville man<br />
lagt til rette for nettopp det politikere og befolkningen ønsker for dette århundre; spredte sentre<br />
med god offentlig kommunikasjon -godt tilrettelagt for mennesker og miljø.<br />
• Filipstad og Fornebu vil bli godt utnyttede arealer med mange arbeidsplasser og boliger<br />
enten T-bane kommer på plass eller ikke. Fjordtrikk og busser vil forringe miljøet og være<br />
til sjenanse.<br />
• En ny T-banelinje ville virkeliggjort visjonen for "<strong>Fjordbyen</strong>" om at allmenheten får tilgang<br />
til kystlinjen. Utearealene på Aker Brygge-Tjuvholmen-Filipstad-Frognerstranden,<br />
Bygdøy og Fornebu vil bli mer tilgjengelige for alle T-banebrukere.<br />
• Bislet Stadion, muséer på Tjuvholmen og Bygdøy og Telenor Arena vil bli vinnere<br />
samtidig som nærområdenes miljø og innfartsårer vil bli bedre.<br />
• En tunnelbanelinje påvirkes ikke av annen trafikk eller værforhold og er derfor svært<br />
pålitelig. Vedlikeholdskostnadene er også mindre enn en utendørslinje.<br />
Ruter's forslag om en fortsettelse av den allerede tungt belastede linjen fra Majorstuen til<br />
Lysaker er uholdbart i lengden og vil ikke hjelpe på overnevnte løsninger -med mindre man<br />
fullfører ringen til Homansbyen. T-banen har mange armer og ben, men en tynn og utsatt<br />
kropp. Et mål må være å bedre på dagens situasjon, men også å være rustet for fremtidens<br />
utfordringer. Alt må ses i sammenheng!<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 289
Fra: Hans Øivind Nordvik [nordvik@auctus.no]<br />
Sendt: 26. mars 2012 18:27<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: VS: Filipstad - områderegulering<br />
INNSPILL I HØRINGSPERIODEN.<br />
Det vises til forslag vedrørende områderegulering med konsekvensutredning for Filipstad.<br />
Vi har følgende innspill og kommentarer til planen:<br />
- Brannskjærparken har en betydelig størrelse og ligger svært vær-/vindutsatt til mot en lang og<br />
åpen strekning utover Oslofjorden. Parken bør planlegges på en slik måte at det bygges<br />
skjerminger mot vinden. Slike skjerminger kan være en opplevelsesdel av park-/friområdet.<br />
- Det utendørs friluftbadet (bade-/strandområde) bør kombineres med et innendørs bade- og<br />
aktivitetsanlegg slik at bade-/vannaktiviteter kan foregå som en integrert enhet mellom fjorden<br />
og landområdet - både vår, sommer, høst og vinter. Anlegget kan med fordel tilknyttes et slags<br />
formidlingssenter for aquakultur («edutainment»).<br />
o Med rett konsept og driftsstruktur, vil et slikt anlegg kunne være en del av en<br />
kommersiell satsing (og være uavhengig av offentlig investeringsstøtte og kommunale<br />
driftsmidler) dersom dette anlegget eksempelvis blir en avsluttende bebyggelse<br />
(bolig/næring) lenger mot øst på Filipstad.<br />
Vårt datterselskap Røa Utvikling AS utvikler/bygger et privatfinansiert og<br />
offentlig tilgjengelig bade-/aktivitetsanlegg for Vestre Aker på Røa. En del av<br />
elementene i det prosjektet kan videreføres på Filipstad.<br />
- Vi vil sterkt anbefale at Filipstad-området får god parkeringsdekning. Ikke minst i tilknytning til<br />
ovennevnte publikumsaktiviteter. Vi mener at planmyndighetene bør ta i betraktning at<br />
miljøaspektet (forurensning) med bilbruk vil være i sterk forandring de neste 10-20 årene. Det er<br />
grunn til å anta at det i løpet av denne tidsperioden vil være helt vanlig (eller krav til) å kjøre biler<br />
som ikke gir noe forurensende utslipp, som igjen kan medføre endringer på synes av biltransport<br />
i byene. Om slik bilbruk skal være samfunnsgagnlig, vil avhenge av om de parkerte bilene kan<br />
fjernes fra gatebildet og inn i parkeringsanlegg (både under og over terreng). En kombinasjon<br />
offentlig kommunikasjon og privat transport vil styrke publikumsaktiviteter i vesentlig grad.<br />
Med vennlig hilsen<br />
Auctus AS<br />
Hans Øivind Nordvik<br />
Hans Øivind Nordvik<br />
Auctus AS<br />
E-mail: nordvik@auctus.no<br />
www.auctus.no<br />
Sjølyst Plass nr 4, 0278 Oslo<br />
Tlf.: 21063225 (k)<br />
Fax: 21063240<br />
Mob.: 90641896<br />
Med vennlig hilsen,<br />
Eirik Manheim<br />
Kirkeveien 50<br />
0368 Oslo<br />
Side 290<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Fra: Martin Hill Oppegaard [martinoppegaard@hotmail.com]<br />
Sendt: 26. mars 2012 23:00<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: Filipstad, sak 200906549<br />
Jeg viser til høringsdokumenter på PBEs nettsider. Jeg takk for anledningen for meg som privatperson til å<br />
gi uttrykk for mine tre synspunkter på utbyggingen på Filipstad:<br />
1. Lukten fra kaffebrenneriene er veldig sjarmerende i dag - og bør fortsette. Vi har lite industri igjen i<br />
byen, og lukten minner alle om at produktene vi bruker kommer fra et sted. Jeg oppfordrer Oslo<br />
kommune som planmyndighet til å legge til rette for fortsatt virksomhet i ett eller begge kaffebrennerier.<br />
2. Byggehøyden bør begrenses til fem etasjer for hele området. Hva gjør København vakker Hva gjør<br />
Frogner stilig Jo, det er de menneskevennlige husene. Ett og annet høyhus kan ikke ødelegge en by<br />
(som SAS-hotellet eller CODAN-bygget i København), men tolv etajer og 33 etasjer kaster skygge over<br />
menneskene. Bylivet skal ikke være å oppholde seg i lyssjakter mellom høyhus. Det er mulig det blir<br />
dyrere å bo på Filipstad om husene blir lavere, men dårlige boforhold (les: Grønlandskvartalene, Ensjø) er<br />
ingen tjent med. Videre: Filipstad skal åpne byen mot fjorden. Da må Solli og Index-huset få være<br />
høyere, mens Filipstad kommuniserer med høydeforholdene på Bygdøy. Min visjon er at oslofolk kan sitte<br />
i parken på Tinkern og se danskebåten komme bakom Bygdøy (båten er høyere enn det høyeste punktet<br />
på Bygdøy!). Bygges det 12 etasjer på Filipstad, blir det ingen utsikt mot sjøen fra Tinkern eller Skillebekk<br />
eller Vika (unntatt noen små gløtt).<br />
3. Dersom E18 skal legges i tunnell (kort eller lang), må det oppstilles en klar regulering fra første stund<br />
som hindrer høyhus der veien ligger i dag. Jeg er ikke i tvil om at mange utbyggere kunne tenke seg å<br />
lage en fortsettelse av Messepromenaden fra Sjølyst langs hele Frognerkilen, langs Skarpsnoparken, forbi<br />
danskebåtkaia og opp til generaldirektørboligen. La oss slippe det. Den alternative reguleringen av<br />
veitraseen bør være til LNF-område eller park.<br />
Takk for oppmerksomheten og lykke til med planprosessen videre.<br />
Mvh<br />
Martin Hill Oppegaard<br />
Hoff terrasse 17<br />
0275 Oslo<br />
tlf 48 00 55 02<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 291
Side 292<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Fra: Rosa Anne Røger [rosa1401@osloskolen.no]<br />
Sendt: 25. mars 2012 17:50<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: saksnummer 200906549. Filipstad<br />
Hei,<br />
Jeg er en jente på tretten år som har sett litt på planene dere har laget for Filipstad. Jeg og mine<br />
venner pleier og leke gjemsel, spille fotball og gjøre andre aktiviteter på Tinkern. Vi liker at det<br />
er busker og gressplener og ting vi kan gjemme oss bak. På bildet jeg så, så det ut som dere hadde<br />
tenkt å lage asfaltveier og stygge friserte gressplener på Tinkern. Dette er ikke sånn vi vil ha det.<br />
Vi er vant til at alt er litt rotete og ikke så ryddig, men dette er det vi har oppvokst med og vi er<br />
glad i det. Værsåsnill og tenk dere om, dere hadde heller ikke likt om noen raserte deres<br />
nærmiljø!<br />
Hilsen Rosa Røger. Ruseløkka/vika.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 293
Fra: Anne Marie Ølstad [anne.olstad@ohg.vgs.no]<br />
Sendt: 25. mars 2012 17:36<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: Privat høringsuttalelse Filipstadutbyggingen sak nr 200906549<br />
Det er ikke lett å gjøre seg opp en klar mening som menigmann, når planene som fremlegges bare<br />
kan tolkes og forstås fullt ut av fagfolk. Jeg er slett ikke sikker på at politikerne selv vet hva de<br />
har bestilt på Filipstad, eller hvilke konsekvenser planene vil få. Dette er et tankekors for<br />
demokrati og medbestemmelse.<br />
Hva jeg vil påpeke likevel som beboer på Ruseløkkka og engasjert i bydelen er følgende:<br />
• Her bør det gjøres grundigere utredninger av infrastruktur, kollektivtransport (t-bane) før<br />
noe vedtas. Hus kan rives, men tunneller og veimaskiner får konsekvenser lengre fram i<br />
tid. Dette er et kjempeprosjekt som man må ta seg tid og penger til å gjøre ordentlig.<br />
• Tror ikke etatene snakker alt for mye sammen. Sett dere ned og ha en idedugnad for ny<br />
vurdering av transport/infarstruktur.<br />
• Tenk helhetlig. Det er en hel bydel bak "veggen" som bygges på Filipstad. Bygg heller<br />
variert høy/lavt i stedet for en sammenhengende vegg av halvhøye hus. Bryt opp, tenk på<br />
nytt.<br />
• Vurder lysforholdene ved vårjevndøgn i stedet for 1. mai. Ikke juks!<br />
• Vær spesielt oppmerksom på at siktlinjene må være brede, det ser så fint ut på papiret,<br />
men har du litt peilng<br />
• Lag plasser, offentlige rom der leiligheter vender ut mot plassen og kan gjøre den til et<br />
levende sted når kontortida er slutt.<br />
• Parken nede ved Frognerkilen blir sikkert deilig et par måneder om sommeren, resten av<br />
året frykter jeg et forblåst isøde, som i tilegg ikke har noe levende bomiljø rundt seg.<br />
Tenk en gang til.<br />
• Alle politikere: Sett dere i Tinkernparken og nyt utsikten mot fjord og åser. Det som blir<br />
igjen etter planlagt utbygging er et gløtt over til Frammuseet, forøvrig er åsene rundt Oslo<br />
dekket av blokker. Ønskelig<br />
For øvrig er jeg ikke en reaksjonær beboer som får utsikten ødelagt av utbyggingen. Her har jeg<br />
bodd siden 1993, ungene mine har vokst opp i et urbant og levende miljø med tilkjempede grønne<br />
lunger og en følelse av nærhet med fjorden. Det er relativt mange barn i bydelen, noe jeg trodde<br />
det var et politisk mål å opprettholde. Barn gjør byen god å være i. De må ha en viss grad av lys<br />
og luft for å trives. De som bor nederst mot fjorden etter planene får sikkert dette i rikelig monn.<br />
Ikke glem oss som bor bak.<br />
Vær så snill å bruke den tiden som trengs for å tenke helhetlig og klokt. Les innlegget til Erik<br />
Sevestre i Aftenposten 28.03.<br />
Mvh<br />
Anne Ølstad<br />
Reichweinsgate 1<br />
0254 Oslo<br />
Side 294<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 295
Side 296<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 297
1<br />
__________________________________________________________________________________<br />
1. Innledning - grunneiernes medvirkning og alternative forslag er ikke<br />
tilstrekkelig ivaretatt<br />
Plan- og bygningsetaten (PBE) sitt forslag til områdereguleringsplan for Filipstad ligger ute til<br />
offentlig ettersyn i fire alternativer, sammen med Oslo Havn KFs (HAV) forslag til<br />
detaljreguleringsplaner for Hans Jægers kvartal og Hjortnesterminalen.<br />
PBE anbefaler områdeplanens alternativ L2, mens variant K1 oppgis å skulle være i samsvar med<br />
grunneiernes innspill til områdereguleringsplanen og detaljreguleringsplanene for de ulike<br />
delområdene. Dette medfører ikke riktighet. Grunneierne Rom Eiendom AS (Rom) og HAVs forslag<br />
til løsning har fått benevnelsen K1B og avviker fra alternativ K1 med hensyn til utnyttelse, andel<br />
boliger, høyder og mulighet for gjennomføring. Vi oppfatter K1B å være realistisk gjennomførbar og i<br />
henhold til Fjorbyplanens forutsetninger og intensjoner, og ønsker derfor at K1B fremmes til politisk<br />
behandling på lik linje med PBEs forslag til områderegulering.<br />
I motsetning til grunneiernes forslag oppfatter vi PBEs alternativer å være urealistiske, ikke i henhold<br />
til Fjordbyplanens forutsetninger, og dessuten utformet med detaljreguleringsnivå på hele<br />
områdeplanen og i bestemmelsene. Dette kan hindre en god gjennomføringsprosess. Oslo by vokser<br />
raskt, og trenger gjennomførbare og bærekraftige planer som løser boligbehovet, og ikke urealistiske<br />
idealplaner som vil utsette Filipstads byutvikling med mange år.<br />
Under planprosessen har grunneierne blitt forespeilet av PBE at grunneiernes alternative forslag K1B<br />
formelt sett skal kunne tas inn i områdereguleringen i sin helhet før den sendes til politisk behandling,<br />
dersom K1B fremstår som det mest realistiske alternativet etter høringsprosessen. Under pkt. 2.1 i<br />
PBEs saksfremstilling antydes at deler av grunneiernes forslag kan tas inn i områdereguleringen. Dette<br />
er ikke tilfredsstillende for grunneierne, som altså ønsker sitt forslag til områdereguleringsplan i sin<br />
helhet lagt fram for politisk behandling. Dette vil være i tråd med Fjordbyvedtaket i bystyret fra 2008,<br />
som påpeker at hvis det foreligger alternative reguleringsforslag, så skal disse fremlegges for politisk<br />
behandling i bystyret.<br />
I dette notatet tar vi opp noen av de mest vesentlige bemerkningene fra grunneierne til PBEs forslag til<br />
områdereguleringsplan. I tillegg følger vedlagt detaljert oppstilling over bemerkninger til de enkelte<br />
reguleringsbestemmelser og tilsvarende for de enkelte punkter i kvalitetsprogrammet som egne notat.<br />
Innledningsvis vil vi først kommentere planforslagenes forhold til den overordnede Fjordbyplanen av<br />
27. februar 2008. En oppsummering av hovedkonklusjonene følger som pkt. 16 til slutt i denne<br />
høringsuttalelsen.<br />
2. Forholdet til Fjordbyplanen<br />
PBE hevder at deres hovedalternativ L2 er best i samsvar med Fjordbyplanen og at grunneiernes<br />
alternative forslag strider mot Fjordbyplanen på en rekke punkter. Under pkt. 10.5 og 11.9 i saksfremstillingen<br />
framfører Plan- og bygningsetaten at grunneiernes forslag ikke er i samsvar med<br />
Fjordbyplanen med hensyn til utnyttelse, høyder, boligandel og friarealer. Disse påstandene medfører<br />
ikke riktighet da grunneierens forslag i høyeste grad bygger på fjordbyvedtaket. Det vises til at:<br />
- I Fjordbyplanens delområdeprinsipper punkt 3.1 legger Bystyret opp til tett og miljøriktig<br />
utbygging av en så sentral tomt med maks. 450.000 m 2 og 50 % boliger. Grunneiernes forslag<br />
K1B har en totalutnyttelse på 470.000 m 2 (455.000 m 2 uten høyt hotell) mot PBEs K1 på<br />
425.000 m 2 .<br />
Boligprosenten er henholdsvis ca. 37 % i PBEs alternativ K1 og vel 38 % i grunneiernes<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 298<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
2<br />
forslag. Det vil etter dette kunne bli ca. 380 flere boliger i grunneiernes forslag enn i PBEs<br />
alternativ K1, som totalt legger opp til ca 2.250 boliger. For ordens skyld kan det<br />
kommenteres at PBEs foretrukne alternativ L2, rommer ca 3.000 boliger.<br />
- I bystyrets vedtak om Fjordbyplanen står det at "Filipstad Utvikling (Rom og HAV i 2006) sitt<br />
forslag til fergeterminal legges til grunn". Dette er fulgt opp i grunneiernes forslag. PBE<br />
foreslår massive utfyllinger i sjøen i sitt hovedalternativ. Utfyllingen gir ca. 18,7 daa mer<br />
byggegrunn mot vest i midtområdet – samtidig som terminalarealet blir for lite i forhold til<br />
HAVs behov. Forslaget er kostbart og lite funksjonelt og cruiseløsningen er i strid med ønsket<br />
om en god og fleksibel løsning i Oslo.<br />
- Når det gjelder høyder har grunneiernes forslag fulgt opp Fjordbyplanens prinsipp om 8-10<br />
etasjer pluss et signalbygg på 12 etasjer, men har økt signalbyggets høyde samt foreslått inntil<br />
12 etasjer i Hans Jægers kvartals nordøstre hjørne. Dette for å kompensere for konsekvensen<br />
av ekstra brede Havnepromenader og allmenninger.<br />
- Vi mener at Bystyrets mål om 100 daa friareal i grunneiernes forslag er oppfylt med 94 daa<br />
park pluss 7 daa skoletomt, i sambruk med park. I PBEs forslag K1 tas to mulige<br />
boligkvartaler ut fra nordområdet for å oppnå 100 da. Vi mener dette ikke er noen god løsning,<br />
da det oppfyller arealkravet, men ikke gir en bærekraftig utnyttelse av området.<br />
- I Fjordbyplanens punkt 2.5.6 har Bystyret angitt at "strengeste parkeringsnorm skal benyttes"<br />
og "korttidsparkering tillates i gater som ikke er en del av hovedsykkelveinettet og der det<br />
ikke vil virke begrensende på kollektivtrafikkens fremkommelighet". Dette har grunneierne<br />
fulgt opp i K1B og i detaljreguleringene for Hans Jægers kvartal og Hjortnes. Vi mener PBEs<br />
forslag om å innføre en norm strengere enn tilsvarende områdene i Bjørvika nærmest Oslo S<br />
og strengere enn Sørenga er å gå for langt. Kollektivdekningen på Filipstad vil ikke kunne<br />
sammenlignes med hvordan det vil bli i Bjørvika.<br />
- I Fjordbyplanens pkt. 2.6.6 sies det at barnehager ”fortrinnsvis skal plasseres inntil<br />
grøntareal”. Dette ivaretas i grunneiernes alternativ der skole og barnehage er plassert mot<br />
Brannskjærparken. Dette ivaretas ikke i PBEs anbefalte forslag.<br />
- I Fjordbyplanens punkt 2.6.6 står det at "bærekraftsprogrammet skal utarbeides etter modell av<br />
Bjørvika og være retningsgivende og angi kvalitetsnormer, ansvar og prosedyrer for<br />
oppfølging i videre plan- og gjennomføringsarbeid".<br />
I Bjørvika ble bærekraftsprogrammet utarbeidet som et felles dokument som grunneiere og<br />
kommunens etater samlet kunne stille seg bak. For Filipstad har dette ikke vært tilfelle (se pkt.<br />
3).<br />
- Grunneiernes forslag fraviker Fjordbyplanen kun på enkelte punkter; - høyhus i Hjortnesbuen,<br />
og krav om 50 % boligandel.<br />
3. Kommentarer til planprosessen<br />
I planbeskrivelsen til områdeplanen sies at forslaget er utarbeidet i samarbeid med berørte etater og<br />
grunneiere. Dette er ikke tilfelle. Grunneierne har riktig nok deltatt i en rekke møter tidlig i prosessen,<br />
men har ikke hatt vesentlig innvirkning på planforslaget som presenteres. I realiteten er planforslaget<br />
utarbeidet hos PBE uten reell innvirkning fra grunneierne. Grunneierne har derfor utarbeidet et eget<br />
planforslag og tilpasset dette til PBEs forslag til gatestruktur.<br />
Kvalitetsprogrammet er det eneste planproduktet som har vært gjenstand for reelt samarbeid.<br />
Grunneierne, Eiendoms- og Byfornyelsesetaten, Bymiljøetaten og PBE utformet et felles dokument i<br />
tråd med Bjørvikadokumentene fram til 10. januar 2012. Deretter har PBE på egen hånd endret forord,<br />
hevet skalaen for hva som er høy og normal standard i forhold til Bymiljøetatens definisjon, samt<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 299
3<br />
hevet et par uterom fra normal til høy standard uten begrunnelse. Samtidig har PBE innført veiledende<br />
mål som krav i reguleringsbestemmelser slik at hensikten med kvalitetsprogrammet som dokument<br />
svekkes. I tillegg settes krav om at PBE skal godkjenne senere miljøoppfølgingsprogram (MOP), mens<br />
Bystyret klart har angitt at MOP kun skal være veiledende og dermed ikke grunnlag for enkeltvedtak.<br />
Det foreliggende Kvalitetsprogrammet avviker derfor fra omforent kvalitetsprogram på en rekke<br />
viktige punkt. I grunneiernes forslag til områdeplan legger vi derfor med et kvalitetsprogram som vi<br />
mener er i bedre samsvar med samarbeidsgruppens omforente dokument.<br />
Videre ble HAV gitt en frist av PBE for levering av materiale til detaljreguleringene for Hjortnes og<br />
Hans Jægers kvartal, stadig uten at forslaget til områdeplan var kjent. Praksisen er uholdbar, da<br />
grunnlaget for utarbeidelsen av detaljreguleringsplaner ikke var kjent for forslagsstiller. Dette strider<br />
etter grunneiernes mening mot både intensjonene i Fjordbyvedtaket og intensjonene i Plan- og<br />
bygningsloven. Vi forventer at dersom man ønsker grunneiernes deltagelse i gjennomføring av dette<br />
viktige byområdet, må man inngå et gjensidig reelt samarbeid. En forutsetning for et slikt samarbeid er<br />
at grunneiernes planer, dersom disse fraviker fra PBEs forslag, må fremlegges på lik linje til politisk<br />
behandling. I denne saken er dette understreket i Bystyrevedtak i sak 77/2008 av 27.02.2008 pkt. 4:<br />
” Dersom det foreligger flere reguleringsforslag for et delområde (med delområde menes her<br />
Filipstadområdet. Vår merknad) skal disse fremlegges som ulike alternativer for politisk behandling i<br />
Bystyret.”<br />
4. Sentrale forutsetninger for PBEs forslag er uavklarte<br />
PBE oppgir to forhold som forutsetninger for løsningen:<br />
- E18 i tunnel<br />
- Forslaget til fergeterminal basert på to cruiseskip<br />
E-18 i tunnel<br />
For byutvikling på Filipstad er det, særlig for enkelte områder, en klar fordel å legge E18 under<br />
bakken. Også grunneiernes forslag til områderegulering er basert på en forutsetning om dette, men<br />
premissene for hvordan dette kan gjøres er ennå ikke kartlagt.<br />
Statens vegvesen informerte høsten 2011 om at de teknisk ser muligheten for en kort tunnel, men at en<br />
lang tunnelløsning ut fra deres vurderinger er helt uaktuell. Grunneierne har tatt dette til etterretning<br />
og har derfor utarbeidet innspill til områdereguleringsplan og 2 detaljreguleringsplaner for Hans<br />
Jægers kvartal og Hjortnes basert på at kort tunnel kan realiseres. I grunneiernes forslag er det likevel<br />
mye av planområdet syd for E18 (Hans Jægers kvartal, Hjortnesterminalen og Hjortnesbuen og store<br />
deler av midtområdet) som kan realiseres før E18 legges under bakken, noe som gir en mer robust plan<br />
uten like stor usikkerhet knyttet til utbygging av tunnel.<br />
Dette er imidlertid noe avhengig av hvordan anleggsområdet og midlertidig omlagt trafikk ordnes<br />
under den lange byggeperioden. I PBEs planforslag er det båndlagt en forholdsvis bred sone til dette<br />
sør for E18, som berører både fergeterminal og midtområde. Vi har tidligere i prosessen påvist at det<br />
er teknisk mulig å legge størstedelen av dette båndlagte arealet nord for E18, delvis inn på<br />
jernbanesporområdet. Vi har etterlyst en utredning av dette, og mener PBE må utrede dette før<br />
endelige planforslag fremmes for politisk behandling.<br />
Fergeterminal<br />
PBE har i sitt hovedalternativ forutsatt en fergeterminal og pir for 2 cruiseskip. Det er uforståelig at<br />
PBE foreslår en løsning som ikke er ønsket eller realistisk for Oslo Havn KF. En fergeterminal skal<br />
basere seg på fjordbyvedtaket (sak 77/2008) der det bl.a. fremgår at ”grunneiernes forslag til<br />
fergeterminal (2006) skal legges til grunn”. Havnestyret har i en rekke vedtak (havnestyresak<br />
64/2008, 2/2009, 40/2010 og 77/2010) presisert viktigheten av at utformingen av ny terminal på<br />
Hjortnes må planlegges ut fra hensynet til:<br />
- Kontinuerlig drift<br />
- Havnefaglige vurderinger<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 300<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
4<br />
- Praktiske løsninger<br />
- Økonomisk realisme<br />
- Avveining av brukerinteresser<br />
Ut fra dette har HAV gjennomført en omfattende vurdering av en best mulig utnyttelse av<br />
Hjortnesterminalen og områdene rundt. Dette er gjort i samarbeid med brukerinteresser og relevante<br />
offentlige myndigheter, og PBE har vært holdt orientert om vurderinger og konklusjoner. HAV har<br />
tydelig tilkjennegitt at PBEs forslag ikke fyller målsettingene, og at deres forslag ikke er<br />
gjennomførbart.<br />
Cruisekaier<br />
I byrådssak 173/07 om Kommuneplan 2008 – Oslo mot 2025 er det gitt tydelige føringer for<br />
cruiseturisme:<br />
- ”Oslo skal være en internasjonal attraktiv by og en drivkraft i Osloregionen og fremstå som et<br />
attraktivt turistmål for tilreisende fra inn- og utland”<br />
- ”Nye viktige satsningsområder for å styrke Oslo som besøksmål når det gjelder havnen er å<br />
legge til rette for fortsatt vekst i cruiseturismen, i henhold til Oslos maritime tradisjoner og<br />
særlige forutsetninger”.<br />
PBE har gjennomført en cruisekaiutredning der også HAV har deltatt. HAVs synspunkter er i liten<br />
grad innarbeidet, og HAV reserverer seg både for vurderinger i utredningen og for PBEs konklusjoner.<br />
HAV har utredet mulighetene for å ivareta en økende cruiseturisme ut fra Oslos forutsetninger,<br />
havnefaglige og turistfaglige kriterier. Alt tyder på at økning i antall cruiseanløp fremover i stor grad<br />
vil skje innenfor sesongen. Dette betyr at vi vil få flere samtidige anløp av cruiseskip. Søndre<br />
Akershuskai, Vippetangen og Revierkaia er attraktive cruisekaier i gangavstand til sentrum, og disse<br />
kaiene betjener dette behovet.<br />
PBEs uttalte målsetning om to-skipspir på Hjortnes som primærkai for inntil 80 % av cruiseanløpene i<br />
Oslo står derfor i sterk kontrast til det tilbudet cruiseaktører og tilreisende cruisegjester faktisk ønsker.<br />
Det er også ønskelig med flere alternative kaier der det kan planlegges snuhavnoperasjoner. Det<br />
innebærer at passasjerene begynner eller slutter cruiset i Oslo. Passasjerene oppholder seg da lenger i<br />
byen, noe som gir mulighet for større inntekter for det lokale næringsliv. For inneværende år har<br />
eksempelvis tre ulike rederier forespurt om mulighet for passasjerbytte i Oslo.. HAV har ennå ikke<br />
konkludert med hvor snuhavnsanløp skal utføres; Vippetangen eller Hjortnes. Snuhavnoperasjoner kan<br />
gjennomføres ved hjelp av forholdsvis enkle og midlertidige teltløsninger som gir god fleksibilitet for<br />
kaiene i sentrum og på Hjortnes.<br />
PBEs forslag har alt for høye kostnader<br />
HAVs forslag til ferge og pirløsning på Hjortnes er kostnadsberegnet til 310 millioner kr. For å oppnå<br />
tilstrekkelig cruisekai- og snuhavnskapasitet må det etableres mulighet for en større cruisekai på<br />
Vippetangen i tillegg til Hjortnes. Inkludert kostnader for ny kailøsning på Vippetangen samt<br />
midlertidige tiltak er det totale kostnadsestimatet på 420 mill. kr.<br />
PBEs forslag med to cruiseskip og ombygging av fergeterminalen er kostnadsberegnet til 510<br />
millioner kr. I tillegg kommer kostnader for midlertidig flytting /terminalløsning for Color Line og for<br />
midlertidig anløpssted med nye fortøyningspunkt og fenderpunkt (inklusive ny flyterampe, mudring,<br />
forlenget gangbro og eventuell utfylling). Det er dessuten ikke avklart om midlertidig drift lar seg<br />
gjennomføre ved Filipstadvorta, og hele terminalen midlertidig må flyttes ved utbygging av ny<br />
Hjortnesterminal. Dette vil medføre utgifter knyttet til nytt terminalbygg, samt tap av inntekter fra skip<br />
som i dag legger til Filipstadkaia, inkludert leieinntekter fra direkte relatert virksomhet på land. De<br />
totale kostnadene for PBEs alternativ er etter dette beregnet til 610 - 790 mill. kr.<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 301
5<br />
Terminal for 2 cruiseskip Terminal for 1<br />
cruiseskip<br />
Byggekostnader 510 mill kr 310 mill kr<br />
Midlertidige tiltak 100 mill kr * 30 mill kr **<br />
Ev. midlertidig terminal (240 mill kr) ***<br />
Tapte kaiinntekter 3 år (40 mill kr) ***<br />
Utbedring øvrige kaier<br />
80 mill kr<br />
Totalt: Mellom 610* og 790*** mill kr 420 mill kr<br />
*: Anslått kostnad for midlertidig kai jfr PBEs faseplan.<br />
**: Anslått kostnad for tilrettelegging for fergeanløp ved kai med eksisterende skipstrafikk.<br />
***: Kostnad/inntektstap hvis terminalen midlertidig må flyttes til Filipstadkaia.<br />
HAVs forslag til terminalutforming og tilhørende faseplaner bygger på realistiske økonomiske og<br />
praktiske forutsetninger. HAVs forslag kan utføres trinnvis i takt med behov og økonomisk evne.<br />
PBEs forslag har kostnader som gjør alternativet urealistisk å gjennomføre.<br />
5. PBE foreslår for lav utnyttelse<br />
I grunneiernes innspill til områdeplanen var det anslått at området totalt kunne utnyttes med<br />
470.000 m 2 , hvorav 85.000 m 2 på Hjortnes, 135.000 m 2 i Hans Jægers kvartal og resten i midt- og<br />
nordområdet. Dette er i tråd med intensjonene i Fjordbyvedtaket.<br />
Områdeplanens variant K1 angir 418.500 m 2 totalt. Arealene på Hjortnes og i Hans Jægers kvartal er<br />
som foreslått fra grunneierne, men arealene i midt- og nordområdet er vesentlig lavere.<br />
Totalt Hjortnes Hans Midtomr. Nordomr.<br />
Jæger<br />
L2 430.300 64.500 110.600 159.000 96.200<br />
K1 418.500 85.000 135.000 129.800 68.700<br />
K1B Grunneiernes innspill 470.000* 85.000 135.000 155.000 95.000<br />
*455.000 m 2 uten høyt hotell<br />
Vi vil i det følgende kommentere tema knyttet til forskjellene mellom K1 og grunneiernes innspill,<br />
K1B, da vi regner kun PBEs K1 med kort tunnel som mulig å realisere og derfor relevant å<br />
kommentere.<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 302<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
6<br />
Sammenligning mellom alternativene K1 (PBE) og K1B (grunneierne):<br />
Tema Alt. K1 Alt. K1B<br />
Utbyggingsvolum:<br />
Hans Jægers kvartal<br />
Hjortnes<br />
Midtområdet<br />
Nordområdet (u/GD-tomt)<br />
Totalt<br />
Bolig:<br />
Hans Jægers kvartal<br />
Hjortnes<br />
Midtområdet<br />
Nordområdet (u/GD-tomt)<br />
Totalt<br />
135.000 m²<br />
85.000 m²<br />
129.800 m²<br />
68.700 m²<br />
418.500 m²<br />
Areal Antall*<br />
28.500 m² 415<br />
8.500 m² 125<br />
80.250 m² 1.180<br />
37.300 m² 545<br />
154.550 m² 2.265<br />
135.000 m²<br />
85.000 m²<br />
155.000 m²<br />
95.000 m²<br />
470.000 m²<br />
Areal Antall*<br />
27.000 m² 395<br />
8.500 m² 125<br />
88.000 m² 1.290<br />
57.000 m² 835<br />
180.500 m² 2.645<br />
Boligprosent av areal 36,9 % 38,4%<br />
Sol, boligkvalitet, rommelighet Forholdsvis likt.<br />
Følger nytt forslag til<br />
uteoppholds-arealnormer<br />
(områdetype 2 for Hans Jæger,<br />
type 3 for øvrige områder)<br />
Forholdsvis likt.<br />
Som PBEs forslag for Hans<br />
Jæger, egne kriterier for øvrige<br />
områder.<br />
Fordeling bolig-/næringsareal Næringsskjerm nord for E18,<br />
bolig inntil E18 på sørsida.<br />
Næringsskjerm både nord og sør<br />
for E18.<br />
Skole<br />
560 elever (18 m² uteareal pr.<br />
elev)<br />
560-840 elever (9-18 m² uteareal<br />
pr.elev)<br />
Barnehager Totalt 20 avdelinger 20 avd., noe avvik på plassering<br />
Grøntarealer 96 daa (pluss nordområdet) 94 daa (pluss uteareal skole)<br />
Kaifront Sjøpoll i Hans Jægers kvartal Vannspeil i Hans Jægers kvartal<br />
Siktakser Forholdsvis likt. Forholdsvis likt.<br />
Etappeløsninger<br />
Midlertidige støyskjermingstiltak<br />
for boliger i midtområdet<br />
før E18-lokk. Delvis utbygde<br />
boligkvartal.<br />
Fullførte boligkvartal.<br />
*Forutsatt gjennomsnittlig leilighetsstørrelse 68 m 2 , som PBE har regnet med i sine oversikter.<br />
Hovedforskjellene er oppsummert:<br />
- K1B gir 50.000 m² mer utbygd areal, fordelt på midt- og nordområdet.<br />
- K1B gir 380 flere boliger (beregnet gjennomsnittsstørrelse på 68 m 2 )<br />
- K1B gir mulighet for større skole (3 paralleller).<br />
- K1B er mer fleksibel for etappeløsning uten lokk over E18.<br />
I midtområdet har altså alternativ L2 vesentlig mer byggeareal enn K1 (PBE). Dette skyldes at<br />
grunnarealet i midtområdet også er vesentlig større (ca. 30%) i L2, fordi fergeterminalen er løst ved<br />
større utfylling i sjøen, slik at grensen mellom Hjortnes og midtområdet ligger lenger vest. Dette er en<br />
løsning av fergeterminalen som ikke HAV kan akseptere.<br />
Selv om alternativ L2 har større grunnareal, legger skolen beslag på en del av dette. Variant K1 har<br />
skole i Hjortnesbuen, og grunneierne har i sitt alternativ frigjort areal for boligbygging i midtområdet.<br />
Grunneierne mener at midtområdet kan tåle tilnærmet samme antall m 2 BRA i deres alternativ som det<br />
som er angitt i L2. PBE har riktig nok redusert byggehøydene i alle alternativene. Grunneierne er<br />
uenig i at dette er nødvendig, og mener fremdeles at midtområdet tåler høyere utnyttelse også i variant<br />
K1.<br />
I nordområdet har alternativ L2 omtrent samme byggeareal som grunneiernes innspill, men alternativ<br />
K1 har vesentlig mindre areal. Nordområdet er uavhengig av løsningene for Filipstad-området for<br />
øvrig, og burde derfor kunne utnyttes likt i de ulike alternativene.<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 303
7<br />
Det er derfor vanskelig å forstå hvordan PBE kan komme til et så vidt mye høyere byggeareal i sitt<br />
alternativ L2 enn i K1, men vi antar at dette er gjort for å oppnå totalt 100 daa grøntareal.<br />
Illustrasjonen til K1tar heller ikke utgangspunkt i grunneiernes innspill.<br />
HAV har foreslått høyhus i Hjortnesbuen for å kompensere for økte landarealer som følge av<br />
utfyllinger i forbindelse med terminalområdet. Det er etter grunneiernes syn ikke et godt plangrep at<br />
utfyllinger av sjøområder resulterer i en lavere utnyttelse av landareal, slik PBE viser i sine<br />
planforslag. En bærekraftig plan tilsier at økt grunnflate gir økte byggevolumer. Et signalbygg på<br />
Filipstad vil markere den tette bykjernens utbredelse, og således bidra til en bedre stedsforståelse i det<br />
nye byområdet. Høyhuset er dessuten lagt på en plass hvor det vil ligge minst mulig skjemmende til,<br />
og ikke skygge for bakenforliggende bebyggelse. Hjortnes er trolig en av de bedre egnede<br />
plasseringene for et høyhus i Oslo sentrum i dag.<br />
6. Krav til arealbruk er for detaljert – manglende fleksibilitet<br />
PBE har også i variant K1 satt maksimums- og minimumsgrenser for ulike formål i langt større grad<br />
enn hva grunneierne har ønsket. Det er viktig å opprettholde en viss fleksibilitet med hensyn på<br />
bruken, og grunneiernes forslag kan ikke endres med hensyn på dette.<br />
Bestemmelsene har dessuten et detaljeringsnivå som ikke hører hjemme i områdereguleringen. Det<br />
angis for eksempel maks. størrelse pr. enhet for serveringssteder og butikker og maks. størrelse på<br />
flerbrukshall/ idrettshall. Videre forutsettes det at næringsbygg skal ha 5 meter høyde i 1. etasje, og at<br />
andre formål, som boliger, skal ha min. 4 meter. Slike begrensninger kan være til hinder for etablering<br />
av drivverdige virksomheter på Filipstad. At det kreves ulike høyder for ulik bruk i samme gate er<br />
unødig fordyrende og uforståelig.<br />
PBE foreslår også en rekke reguleringsbestemmelser med detaljerte opparbeidelseskrav til<br />
samferdselsanlegg, parker og plasser (§§ 7 og 8). Dette er alt for detaljert, og vil være viktige tema<br />
som vil avklares i utbyggingsavtaleforhandlingene. Vi foreslår i stedet at det kun gis overordnete<br />
anføringer i bestemmelsene, med henvisning til kvalitetsprogrammet som ivaretar disse forholdene<br />
som forutsatt i Fjordbyvedtaket.<br />
7. Arealer til kaiformål er ikke som forutsatt<br />
Det er ikke avsatt tilstrekkelige arealer til kaiformål langs Filipstadkilen. HAV har både i møter og<br />
gjennom forslag til detaljregulering for Hans Jægers kvartal gitt klar beskjed om at en bredde på 2<br />
meter ikke er tilstrekkelig. Ytterligere arealer kreves for å ta i mot båter større enn fritidsbåter.<br />
Det gjentas på nytt at kaiformålet kan kombineres med offentlig tilgjengelige arealer og at hensikten er<br />
at dette skal være tilgjengelig for allmennheten, men under HAVs forvaltning og med mulighet for<br />
utplassering av pullerter og andre installasjoner for å sikre mulighet for båtanløp. At HAV ønsker<br />
kaiformål kombinert med friområde eller havnepromenade i bredde på 20meter, skyldes et ønske om<br />
en ryddig ansvarsfordeling knyttet til drift og vedlikehold av disse arealene, samt behov for kaifronter<br />
som kan ta i mot skip som ikke krever ISPS-klarering (klarering etter den internasjonale skips- og<br />
havnesikkerhetsforskriften). For utforming og møblering av dette arealet må HAV stå som<br />
forslagsstiller, for å sikre at utformingen ikke hindrer anløp og tilhørende havnedrift.<br />
Småbåter<br />
Charterbåt<br />
Skoleskip<br />
Små marineskip<br />
Store marineskip<br />
Cruiseskip<br />
Minste bredde på kaifront forvaltet av HAV<br />
2 m 6 m 20 m Mer enn 40 m<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x<br />
x (krever ISPS)<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 304<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
8<br />
I tillegg vil det være behov for landingsplass for helikopter for akuttformål på kaia. En slik<br />
landingsplass har minstemål på 30 x 30 m, og vil kun være i bruk i nødstilfelle.<br />
8. Parkeringsdekning er strengere enn normen<br />
Fjordbyplanen forutsetter at området skal ha parkeringsdekning i henhold til strengeste norm. Områdereguleringen<br />
for Filipstad tar likevel utgangspunkt i en parkeringsberegning spesialtilpasset<br />
reguleringsplan for Bjørvika - Bispevika - Lohavn. Bjørvika ligger inntil Norges største kollektivknutepunkt,<br />
og Filipstad vil på langt nær få samme kollektivdekning, selv etter full utbygging.<br />
Plan- og bygningsetaten unnlater også i sin oversikt over hvordan områdereguleringen ivaretar<br />
Fjordbyplanen å kommentere at de parkeringsnormer som nå legges til grunn, ikke er i henhold til<br />
Fjordbyplanen.<br />
9. Krav om uteoppholdsareal strengere enn norm som ikke er vedtatt<br />
For alle delområdene har PBE lagt inn krav om uteoppholdsareal i henhold til normer som ikke er<br />
vedtatt. Etatens forslag til utearealsnormer lå ute til offentlig ettersyn sommeren 2011. Normforslaget<br />
omtales ikke under planstatus i saksframstillingen, verken som vedtatt plan eller plan i arbeid. Det er<br />
grunn til å tro at normene gjennomgår en bearbeiding etter offentlig ettersyn og at det kan komme<br />
innspill i den politiske behandling. Dette problematiseres ikke i PBEs saksframstilling.<br />
Forslaget til normer er også strengere enn normene som ble benyttet i f.eks. Bjørvika.<br />
Normene er heller ikke benyttet konsekvent. Det stilles krav til utearealer i henhold til områdetype 3<br />
(mindre tett bebyggelse) for midt- og nordområdet og i henhold til områdetype 2 (sentrumsranden) for<br />
Hans Jægers kvartal. Skal en ikke vedtatt norm i det hele tatt brukes, bør områdetype 2 gjelde hele<br />
Filipstad.<br />
Bestemmelsene inneholder også krav om at henholdsvis 45 % (Hans Jægers kvartal) og 60 % (midtog<br />
nordområdet) av utearealene skal anlegges på terreng/ lokk. Vi mener en større andel uteareal på<br />
tak bør være mulig i et så sentrumsnært byområde, slik det er løst for eksempel på Tjuvholmen.<br />
At parkeringsnormen skal være strengere enn byens norm i indre by, mens utearealkravene skal være<br />
som i sentrumsranden eller ytre deler henger ikke sammen.<br />
10. Miljøforhold er for detaljert og uakseptabelt regulert<br />
Bestemmelsene inneholder flere miljøkrav som er unødig detaljerte. Noen av kravene er også<br />
uakseptable.<br />
- Kvalitetsprogrammet er utarbeidet under forutsetning av at det skal være retningsgivende, ikke<br />
bindende. Det er derfor uakseptabelt at PBE skal godkjenne oppfølgingsdokumenter i form av<br />
kvalitetsoppfølgingsprogram.<br />
- Avfallssug er ikke vedtatt som krav i Oslo kommune, og kan derfor heller ikke kreves for<br />
Filipstad.<br />
- Krav om at åpne løsninger for overvann skal inngå som estetisk utformede element kan ikke<br />
aksepteres. Overvannshåndtering lokalt betyr også avrenning til sjø som anbefalt av Vann- og<br />
avløpsetaten. Åpne løsninger har en driftsside som må diskuteres før beslutning.<br />
- Det kan heller ikke aksepteres at krav til grønn arealfaktor tallfestes, da det ikke er gjort<br />
vurderinger som kan si om tallene er oppnåelige. Dette bør være retningsgivende, med<br />
anbefalte verdier i kvalitetsprogrammet.<br />
- Filipstad ligger i konsesjonsområdet for fjernvarme, og har tilknytningsplikt til denne.<br />
Hafslund har pr. i dag ikke sagt seg villig til å drifte et varmepumpeanlegg på Filipstad.<br />
Dersom annen forsyningsløsning skal benyttes, må det søkes fritak fra konsesjonsplikten. Det<br />
må da dokumenteres at alternativ løsning er mer miljøvennlig enn fjernvarme. Det kreves<br />
derfor nærmere utredning før evt. alternativ energiforsyning for Filipstad kan bestemmes.<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 305
9<br />
- Krav om etablering av massehåndteringsanlegg for hele byggeperioden vil vanskelig kunne<br />
etableres (jfr. omtale under rekkefølgebestemmelser).<br />
- Krav om størst mulig innslag av naturstein i alle gater inngår ikke i Bymiljøetatens definisjon<br />
av normal standard. For eksempel er Ring 1 og Munkedamsallmenningen (innkjøring til<br />
Tjuvholmen) i dag opparbeidet med asfalt.<br />
11. Kunst – ikke grunnlag for krav om etablering<br />
PBE stiller krav om at det skal etableres kunst på Filipstad i samsvar med overordnet kunstplan for<br />
planområdet. PBE har ikke rettslig grunnlag for å innta krav i reguleringsplaner om at kunst skal<br />
etableres. Det kan evt. formuleres bestemmelser om hvor kunst kan etableres. Hvorvidt grunneieren<br />
skal bidra til kunst på Filipstad er utelukkende en frivillig sak som i tilfelle må reguleres i en særskilt<br />
avtale mellom kommunen og grunneierne.<br />
12. Hensynssoner – unødvendig krav om samlet detaljregulering<br />
PBE har lagt inn en hensynsone med krav om felles planlegging for henholdsvis hele midtområdet,<br />
nordområdet, Hjortnesbuen og Hans Jægers kvartal. En samlet detaljregulering for hele midtområdet<br />
når gatestruktur og de enkelte delfelt er bestemt i områderegulering er unødvendig og urasjonelt. Det<br />
er også helt uakseptabelt tatt i betrakting av utbyggingen av Filipstad kan pågå i opptil 10 til 20 år og<br />
detaljregulering bare er gyldig i 5 år. Detaljering av de ulike sonene må derfor skje etappevis for<br />
enkeltfelt.<br />
13. For stort område beslaglagt til jernbaneformål<br />
PBE har gjennom bestemmelsene regulert hele nordområdet i to faser; først jernbanevirksomhet inntil<br />
driften avvikles/flyttes, og deretter utbygging. Dette er greit for de områdene som i dag faktisk brukes<br />
til jernbanevirksomhet. Det er imidlertid et forholdsvis stort areal mellom sporområde/jernbaneverksted<br />
og E18 som ikke brukes til jernbaneformål. Dette arealet er i dag bebygd, og Rom bedriver<br />
ordinær utleievirksomhet på eiendommen. Arealet må tas ut av området som båndlegges for<br />
jernbanevirksomhet på ubestemt tid, og reguleres som ordinært byutviklingsområde. I vårt alternativ<br />
K1B har vi rettet opp dette forholdet på plankart og i bestemmelsene.<br />
14. Øvrig beskrivelse – misvisende fakta og mangelfulle utredninger<br />
Grunneierne er innforstått med at Plan- og bygningsetatens saksframstilling nødvendigvis vil fremme<br />
og argumentere for sine egne alternativer. Det er likevel grunn til å påpeke at en del påstander i saksfremstillingen<br />
både er diskutable og til dels uriktige. Eksemplene er mange, og omfatter blant annet:<br />
Begrunnelse for skole i midtområdet<br />
Det hevdes at en plassering av skolen i midtområdet kan begrunnes med at dette gir tryggere skolevei.<br />
Trafikkutredningen gir ingen holdepunkter for dette og påstanden er heller ikke begrunnet ytterligere i<br />
saksframstillingen. Samtidig unnlates det å kommentere fordelene ved samlokalisering av skole og<br />
barnehage i Hjortnesbuen vendt ut mot Framnesallmenningen og Brannskjærparken. Fjordbyplanens<br />
føring om at barnehager fortrinnsvis skal plasseres inntil grøntareal ivaretas i grunneiernes alternativ,<br />
og ikke i PBEs anbefalte forslag.<br />
Omtale av kulturminneinteresser<br />
I sin omtale av kulturminneinteresser omtales ikke variasjonene innenfor de ulike planalternativene.<br />
Krav om poll i Hans Jægers Kvartal fordrer et stort inngrep i både blokkmurskai og kranbaner, uten at<br />
konsekvensene for verneverdiene problematiseres. At materialet fra kaien kan gjenbrukes i byggingen<br />
av poll, er ikke det samme som en bevaring av den opprinnelige blokkmurskaiens lengde.<br />
Kryssing av trikken i plan i begge alternativ<br />
PBE fremhever at med lang tunnel (L2) kan trikken legges med kryssing i plan med E18. Den<br />
begrunnelsen har PBE og grunneierne også for en kort tunnel, og det blir derfor feil å fremheve<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 306<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
10<br />
kryssing i plan som en fordel for lang tunnel i sin oppsummering.<br />
Støy og luftkvalitet blir bra uansett alternativ<br />
PBE viser til at lang tunnel har store miljømessige fortrinn for boligbebyggelsen. Som det fremgår av<br />
konsekvensutredningene for luftkvalitet og støy vil både lang og kort tunnel forbedre forholdene slik<br />
at det er mulig oppnå gode forhold for nye boliger på Filipstad. For eksisterende boliger er det noen få<br />
kvartaler nederst på Skillebekk som får vesentlig bedre luftkvalitet og mindre støy ved lang enn ved<br />
kort tunnel, men det er absolutt ikke snakk om at lang tunnel gir 1000 boliger bedre miljøkvalitet slik<br />
PBE skriver i sin hovedbegrunnelse.<br />
Allmenninger er mer å forstå som siktlinjer<br />
PBE har overført begrepet allmenninger fra Bjørvika der de er viktige tverrgående sikt- og bevegelseslinjer<br />
som bidrar til struktur og forståelse av byområdet. PBE omtaler både Framnesallmenningen og<br />
Generaldirektørallmenningen som allmenninger. Ingen av disse vil tilfredsstille kravene som stilles til<br />
allmenninger:<br />
- Generaldirektørallmenningen er først og fremst en siktlinje fra Generaldirektørboligen<br />
gjennom Hans Jægers Kvartal til broen mellom de to byggetrinnene på Tjuvholmen, og er<br />
ikke en linje det går an å bevege seg etter.<br />
- Framnesallmenningen er vanskelig å fatte både som sikt- og bevegelseslinje. Illustrasjonene av<br />
sikten fra Tinkern til forskjellige årstider viser at det knapt er utsyn herfra, og i henhold til<br />
notatet om den bevaringsverdige vegetasjonen (trær) på Tinkern er det neppe aktuelt å rydde<br />
høyden for vegetasjon. Det er stor høydeforskjell fra Tinkern ned til sporområdet, så et<br />
bevegelsesmønster må basere seg på broer og ramper som delvis krysser linjen.<br />
Vi mener de såkalte allmenningene på Filipstad er tillagt alt for stor vekt i planarbeidet og har fått for<br />
stor betydning for plangrepet i forhold til hvilken rolle de faktisk kan spille. Den eneste forbindelsen<br />
som kan ha karakter å være en allmenning er dagens gate fra Tjuvholmen via Munkedamsrundkjøringen<br />
som ligger i randen av planområdet.<br />
Handel er mangelfullt utredet<br />
I konsekvensutredningen har PBE utredet 15.000 m 2 og 35.000 m 2 handel. Det konkluderes med at<br />
35.000 m 2 er for mye og at 15.000 m 2 er nok. For det første er dette et utilstrekkelig arbeid for å belyse<br />
handel. Det mangler en vurdering av hvor mye handel som det er behov for å serve området og for at<br />
handelen skal fremstå som et godt tilbud. Dette har grunneierne utredet. Denne utredningen er sendt<br />
PBE men vi kan ikke se at den er vurdert. Konklusjonene står i grunneiernes detaljreguleringsplaner.<br />
ROS-analyser er mangelfullt dokumenter<br />
Det er gjennomført en ROS-analyse i henhold til nye krav, men i saksfremstillingen refereres til en<br />
ROS-analyse etter malen av 1994. Vi kan ikke se at ROS-analysen er benyttet i planarbeidet slik<br />
intensjonen er for en slik analyse.<br />
Stedsanalysen er en registrering og ingen analyse<br />
Saksfremstillingens vedlegg 3 er et eget dokument med tittel stedsanalyse. Den inneholder<br />
stedshistorie og stedsbeskrivelse, men ingen analyse av hva som bør videreføres i planarbeidet<br />
Høyt hotell mangelfullt vurdert<br />
HAV har foreslått at hotellet i Hjortnesbuen kan være et høyt bygg. Begrunnelsen er at et slikt bygg<br />
vil være ettertraktet som hotell og at plasseringen er gunstig både med hensyn til tilpasning til øvrig<br />
bebyggelse, sol og skygge og for å opprettholde viktige siktlinjer.<br />
Grunneierne har gjort en egen vurdering av lokale vindforhold ved et høyt hotell. Denne viser at en<br />
ved riktig dreining av bygningskroppen vil få minimale vindutslag på bakkenivå, der særlig parken er<br />
utsatt. Dette har PBE valgt ikke å vurdere, men avviser bare forslaget.<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 307
11<br />
Atkomst til Hjortnes uklart fremstilt<br />
Løsning av atkomsten til Hjortnesområdet kommer ikke klart frem hverken av planforslagene eller<br />
beskrivelsen. Det er derfor nødvendig å presisere at ventetid og tilgjengelig areal for<br />
trafikkavviklingen i terminalen ved avgang og anløp gjør det vanskelig å basere seg på terminalen som<br />
adkomstvei til øvrige bygg. PBEs løsninger må derfor beskrives nærmere før det er mulig å ta<br />
ordentlig stilling til hvorvidt løsningen er gjennomførbar. HAV har revidert sine foreslåtte<br />
atkomstløsninger i tråd med de vedlagte skisser.<br />
Tvetydige kartreferanser<br />
På plankartene er mange reguleringsfelt (S2, S10, H6 m.fl.) oppdelt i flere geografiske områder atskilt<br />
av eksempelvis veger. Dette er etter vårt syn uheldig, og gir ikke entydige sammenhenger mellom<br />
kartreferanse og de tilhørende reguleringsbestemmelsene, noe som kan gi rom for misforståelser. Dette<br />
bør endres. I grunneiernes forslag K1B har vi foreløpig ikke endret dette, da det ville gitt uoversiktlig<br />
sammenlikningsgrunnlag mot alt. K1.<br />
15. Rekkefølgebestemmelser - uhensiktsmessige eller manglende hjemmel<br />
I alle variantene av områdeplanen er det langt inn en hel del rekkefølgebestemmelser, også variant K1<br />
som skal dekke grunneiernes forslag. Rekkefølgebestemmelsene er videre utdypet i detaljplanene.<br />
Rekkefølgebestemmelser henger nøye sammen med utbyggingsavtalen, da det er gjennom<br />
utbyggingsavtalene det avtales hvem som betaler og/eller bygger ut hvilke tiltak, og evt. i hvilken<br />
rekkefølge de forskjellige tiltakene i en reguleringsplan bygges ut. Dette gjøres for å sikre en logisk og<br />
fornuftig utbyggingstakt i et planområde. Eventuelle grunneierbidrag til nødvendige tiltak må blant<br />
annet være rimelige og forholdsmessige etter utbyggingens art og omfang. HAV har derfor ikke<br />
ønsket å foreslå rekkefølgebestemmelser til sine forslag for Hjortnes og Hans Jægers kvartal før<br />
forhandlinger om utbyggingsavtaler er gjennomført. I tillegg kommer at flere av disse bestemmelsene<br />
er urimelige, og noen er det så vidt vi kan bedømme heller ikke lovhjemmel for å kreve.<br />
Krav om designkonkurranse<br />
Det er foreslått krav om designkonkurranse for utforming av allmenninger, park og hotellet i<br />
Hjortnesbuen før rammetillatelse innen området. Dette er både urimelig og uten hjemmel.<br />
Plan- og bygningsloven gir mulighet for å stille krav om særskilt rekkefølge for gjennomføring, og at<br />
utbygging ikke kan skje før tekniske anlegg og samfunnstjenester er tilstrekkelig etablert. Krav om<br />
gjennomførte konkurranser må helt opplagt falle utenfor dette.<br />
Krav om sikret opparbeiding av veianlegg<br />
Det er foreslått et generelt krav om at igangsettingstillatelse skal forutsette at E18 i kulvert, lokk over<br />
denne og midlertidige omkjøringsveier skal være sikret opparbeidet i henhold til gjeldende regulering.<br />
Formålet med rekkefølgekrav er å sikre at tiltakene innenfor planområdet skjer på en koordinert og<br />
hensiktsmessig måte. Det er forutsetningen at de forhold som begrunner utsettelse av planens<br />
gjennomføring, faktisk og rettslig kan og vil bli gjennomført innen rimelig tid, og ikke fungerer som et<br />
skjult utbyggingsforbud. Tiltaket må ha en reguleringsmessig tilknytning til byggeområdet slik at det<br />
er saklig grunn til å stanse utbyggingen i påvente av tiltaket.<br />
Rekkefølgekravet må ha en saklig sammenheng, må tjene å motvirke skadevirkninger eller ulemper av<br />
utbyggingen, og at det må være en viss forholdsmessighet mellom fordelene ved utbyggingen og<br />
rekkefølgekravet. Slik rekkefølgekrav om opparbeidelse (eller sikring) av E18 er utformet i<br />
planforslaget, ligger det utenfor hva det kan stilles rekkefølgekrav om. I den anledning vises til pbl §§<br />
12-7(1) og 12-7(1) nr 10 hvor det blant annet fremgår at slike reguleringsbestemmelser bare kan gis i<br />
”nødvendig utstrekning”.<br />
Kravet om opparbeidelse eller sikring av E18 er et krav som uansett ikke kan stilles til alle delene av<br />
Filipstad, og det vil unødig forhindre utviklingen av Hjortnes med fergeterminal, Hans Jægers kvartal<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 308<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
12<br />
og store deler av midtområdet, der utbyggingen ikke er avhengig av ny E18. Grunneiernes alternative<br />
forslag kan gjennomføres uten slike rekkefølgekrav, selv om vi presiserer at E18 under lokk er et<br />
ønske å få realisert.<br />
Ut fra en slik bestemmelse er det heller ikke realistisk å få fremforhandlet utbyggingsavtaler med<br />
grunneierne.<br />
Krav om skole og barnehage<br />
Rekkefølgekravene til skole og barnehage er satt for tidlig i forhold til når behovet vil oppstå.<br />
Rekkefølgekrav må være basert på en forsvarlig koordinering av gjennomføringen av de ulike<br />
tiltakene.<br />
For barnehage er det stilt krav om en 4-avdelings barnehage før bygging av mer enn 300 boenheter.<br />
Forutsatt en gjennomsnittbefolkning vil 300 enheter ikke fylle mer enn vel 2 barnehageavdelinger.<br />
I tilsvarende utbygginger har kravet til barnehage blitt utløst ved en betydelig høyere andel boliger.<br />
I Bjørvikas overordnede reguleringsplan ligger et krav om ferdigstillelse av en 4- avdelings barnehage<br />
ved brukstillatelse for 600-800 boliger.<br />
Videre stiller rekkefølgebestemmelse med krav om skole og flerbrukshall før mer enn 1000 boenheter.<br />
Bygging av skole er kommunens ansvar, og boligutbyggingen kan ikke være avhengig av<br />
Utdanningsetatens prioriteringer.<br />
Forslagsstiller har foreslått regulering av flerbrukshall som en mulighet, ikke som et krav, og ønsker<br />
derfor heller ikke rekkefølgekrav knyttet til denne.<br />
Krav om sikring av miljøforhold<br />
Før igangsettingstillatelse kreves et min. 5 daa stort massehåndteringsanlegg sikret for hele<br />
byggeperioden innen planområdet. Dette er ikke akseptabelt. Det kan ikke være på ett sted og<br />
størrelsen vil avhenge av den aktuelle etappen. Hvordan logistikken på utbyggingen skal gjennomføres<br />
og ev. hvor man skal mellomlagre masser er en kost-/nytte-vurdering som gjøres i forbindelse med<br />
hver enkelt rammesøknad. Før midlertidig brukstillatelse kreves at energisentral eller energimessig<br />
bedre løsning skal være i drift. Hva man faktisk får til er avhengig av hva Hafslund kan bidra med, og<br />
hva som er teknisk og økonomisk mulig.<br />
Krav om sikring av etablering av kunst<br />
Det er urimelig og unødvendig å kreve sikring av etablering av kunst i gater og byrom før<br />
igangsettingstillatelse i tilliggende byggefelt. Dette kan også innebære at utbygger får ansvar for<br />
etablering av kunst i et område han ikke har hånd om. Dessuten er det som tidligere påpekt ikke<br />
anledning til å stille krav om at kunst skal etableres i en reguleringsplan. Det kan derfor heller ikke<br />
stilles rekkefølgekrav om dette.<br />
Krav om detaljert dokumentasjon på for tidlig stadium<br />
PBE foreslår at det stilles krav om at det i forbindelse med detaljplaner skal leveres dokumentasjon<br />
tilsvarende det som normalt leveres i utenomhusplan ved rammesøknad. Dette er alt for tidlig og<br />
unødvendig kostnadskrevende. Det må sannsynligvis uansett gjøres en ytterligere vurdering nærmere<br />
gjennomføring.<br />
16. Oppsummering og hovedkonklusjoner - PBEs forslag er uakseptabelt og<br />
ugjennomførbart<br />
Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS har følgende hovedinnvending mot prosessen:<br />
- Forslaget til områdereguleringsplan er utformet etter en lang prosess, hvor grunneierne ikke<br />
har fått innsyn i etatens arbeid i henhold til avtalt samarbeid og fremdrift. I perioden før PBE<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 309
13<br />
sluttførte sitt arbeid fikk grunneierne få eller ingen opplysninger om arbeidet eller innholdet i<br />
løsningene.<br />
Oslo Havn KF og Rom Eiendoms viktigste innvendinger mot forslaget:<br />
- Total arealutnyttelse i alt. K1 er vesentlig lavere enn den arealutnyttelsen grunneierne har<br />
funnet forsvarlig for området totalt. Utnyttelsen er også lavere i alt. K1 enn i PBEs anbefalte<br />
forslag. Grunneierne mener midtområdet kan tåle en høyere utnyttelse, i tråd med<br />
Fjordbyvedtaket .<br />
- Oslo Havn KF kan ikke akseptere løsningen for havneterminal som er lagt inn i PBEs<br />
anbefalte forslag L2. Forslag til fergeterminal er uakseptabelt kostbar og forslag til<br />
cruiseløsning er i strid med ønsket om å få en god og fleksibel løsning i Oslo. Terminalens<br />
krav til sikkerhet gjør det også uakseptabelt å betjene andre områder ved trafikk gjennom<br />
terminalområdet.<br />
- Det er ikke avsatt tilstrekkelige arealer til kaiformål langs Filipstadkaia i noen av<br />
alternativene. Oslo Havn KF har under arbeidet angitt nødvendig bredde for kaien, og at<br />
kaiformålet kan kombineres med friområde.<br />
- Reguleringsbestemmelsenes miljøkrav er unødvendig detaljerte og til dels uakseptable.<br />
Ambisjoner i kvalitetsprogrammet er tatt inn som rigide reguleringsbestemmelser. Det stilles<br />
blant annet krav til spesielle løsninger, i stedet for angivelse av hvilket resultat som skal<br />
oppnås.<br />
- Områdeplanens detaljnivå er svært detaljert og hensynssoner for felles planlegging er<br />
unødvendig sør for E-18.<br />
- Det stilles flere rekkefølgekrav, både til anbefalt forslag og til variant K1. Flere av disse er<br />
urimelige og vi mener dessuten at det er stilt flere krav som ikke har hjemmel i plan- og<br />
bygningsloven. Urimelige rekkefølgekrav kan føre til at Filipstad ikke blir utviklet, med den<br />
konsekvens at det blir fortsatt havnedrift på området på ubestemt tid.<br />
- PBE har gjort planen avhengig av at ny E-18 i tunell er finansiert før noe overhodet kan<br />
bygges. Dette gir en svært lite robust plan. Midlertidig omkjøring av E18 er ikke tilstrekkelig<br />
utredet til at man vet om ny E18 er mulig å gjennomføre uten å flytte dagens fergeterminal<br />
midlertidig.<br />
- Planbeskrivelsen inneholder en rekke påstander som ikke er underbygget og til dels er<br />
uriktige.<br />
17. <strong>Vedlegg</strong><br />
Grunneiernes kommentarer til Plan- og bygningsetatens foreslåtte reguleringsbestemmelser<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Områderegulering Filipstad - bemerkninger fra grunneierne Oslo Havn KF og Rom Eiendom AS<br />
Side 310<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 311
Side 312<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 313
Side 314<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 315
Side 316<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 317
Side 318<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 319
Side 320<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 321
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Side 322<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved begrenset høring 1.2.2013 – 28.2.2013.<br />
Oppsummering og etatens kommentarer til merknader innkommet ved begrenset<br />
høring 1.2.2013 – 28.2.2013.<br />
MERKNAD FRA<br />
PBEs<br />
komm.<br />
side:<br />
Kopi av<br />
merknad<br />
side:<br />
Bydeler<br />
4.1 Oslo kommune, Bydel Frogner, 28.2.2013 325 327<br />
Kommunale etater<br />
4.2 Vann og Avløpsetaten, 5.2.2013 333 334<br />
Statlige instanser<br />
4.3 Jernbaneverket, 26.2. og 6.3.2012 336 337<br />
4.4 Riksantikvaren, 28.2.2013 336 338<br />
4.5 Statens Jernbanestilsyn, 28.2.2013 336 339<br />
4.6 Statens vegvesen Region øst, 07.3.2013 336 340<br />
Organisasjoner<br />
4.7 Bygg- og konsulentservice AS, (for<br />
Munkedamsveien 82 b), 27.2.2013 342 343<br />
4.8 Munkedamsveien 80 AS, 27.2.2013 342 343<br />
4.9 Ruseløkka/Skillebekk beboerforening, 27.2.2013 342 344<br />
4.10 Sameiet Munkedamsveien 70, 27.2.2013 342 345<br />
Private<br />
4.11 Richard Jensen, 27.2.2013 347 348<br />
4.12 Rom Eiendom AS, 25.2.2013 347 349
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Bydeler<br />
Side 324<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Nr Merknad fra Plan- og bygningsetatens<br />
(PBEs) kommentarer<br />
Bydelene<br />
4.1. Oslo kommune, Bydel Frogner 28.02.2013<br />
har oversendt protokollutskrift fra bydelsutvalgets møte<br />
26.02.2012 hvor begrenset høring av endring i Nordområdet<br />
på Filipstad ble behandlet. Bydelsutvalgets vedtak gjengis<br />
ordrett og i sin helhet:<br />
Bydelsutvalget er invitert til å avgi høringsuttalelse til<br />
begrenset høring for områderegulering Filipstad,<br />
nordområdet.<br />
Bydelsutvalget ønsker en helhetlig plan hvor forslaget fra<br />
Plansmien utredes på lik linje med de andre forslagene som<br />
har kommet inn.<br />
Se PBEs merknad 3.1 og 3.37.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere uttalelser som følger saken<br />
til politisk behandling, og har følgende kommentarer til de<br />
endringer som er redegjort for i oversiktsskjema datert<br />
01.02.2013:<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ I:<br />
Bydelsutvalget foreslår at maks høyder vurderes redusert<br />
mot eksisterende bebyggelse i Framnes terrasse. Ulempene<br />
for beboerne ”bak” den fremtidige bebyggelsen er for øvrig<br />
del av området noe moderert ved foreslått nedtrapping av<br />
høydene mot bebyggelsen nord for Nordområdet.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens vurdering<br />
at foreslått økning av maks kotehøyder for bebyggelsen<br />
lengst syd i området (til +27,5)er uønsket da det reduserer<br />
solbelysning i store deler av boligområder i felt C3.<br />
Bydelsutvalget noterer i tillegg at maks høyder i alternativ<br />
II ikke trappes ned mot nord, og at fremtidig bebyggelse<br />
dermed vil gi større ulempe for naboene i nord<br />
sammenlignet med alternativ I.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C1, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot forslaget om høyhusbebyggelse<br />
foran sol og utsikt på Tinkern og krever at parken som er<br />
et nødvendig grøntareal for befolkningen i de<br />
bakenforliggende boligområdene nord for jernbanen<br />
bevares med de kvaliteter den har i dag. Bydel Frogner er<br />
en av de tettest bebygde områdene i Norge og det kan ikke<br />
aksepteres å redusere verdien av et av bydelens<br />
eksisterende grøntanlegg slik det er foreslått i planen. Den<br />
foreslåtte bebyggelsen vil medfører betydelige konsekvenser<br />
for utsikt, sol- og vindforhold i Tinkern. Høyeste punktet i<br />
Tinkern er +15,5. Dette betyr at bebyggelsen med maks<br />
høyde +34,0 vil skyggelegge parken i en periode på flere<br />
timer midt på dagen. Tinkern vil få sol morgen og kveld.<br />
Maksimale byggehøyder på felt C3 og C4<br />
vist på plankartet til begrenset høring går<br />
ikke ut over høyder beskrevet i saken til<br />
offentlig ettersyn. Maks kotehøyder mot<br />
Framnes terrasse er redusert til k+ 22,5.<br />
Ut fra hensyn til nabobebyggelsen i nord<br />
anbefaler ikke PBE de foreslåtte<br />
byggehøydene i alternativ 2 på felt C4 på<br />
k+ 27,5 eller i nordre del av felt C3 opp<br />
til k+ 27,5, men de mer moderate<br />
byggehøydene i alternativ 1.<br />
Til begrenset høring la alternativ 2 til<br />
rette for maksimale byggehøyder på felt<br />
C1 på inntil k+ 34,0. Etter høringen er<br />
byggeområdet beholdt, men maksimal<br />
høyde er redusert til k+ 26,5. PBE anser<br />
at høydereduksjonen minsker den<br />
negative virkingen noe, men vil likevel<br />
ikke anbefale dette forslaget da det<br />
fremdeles vurderes å gi reduserte<br />
oppholdskvaliteter i Tinkern.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 325
Utsikten fra Tinkern og sammenhengen mellom<br />
grøntområdet på Tinkern og fjorden vil bli sterkt svekket.<br />
Tema redusert bredde på friområde Orions belte,<br />
alternativ I og II:<br />
Bydelsutvalget mener den faste bredden kan reduseres noe,<br />
f eks til 22 meter, og at dette gjerne kan være en<br />
gjennomsnitts bredde, som gir mulighet for et varierende<br />
romforløp. På grunn av foreslått regulering mot grøntbeltet<br />
er det fare for arealet vil ligge i skygge store deler av<br />
dagen. Bydelsutvalget ber om at det blir vurdert å regulere<br />
inn flere åpninger i de lange sammenhengende<br />
bygningskroppene langs grøntarealet, eventuelt å innføre<br />
vinkling av noen bygningskropper for å åpne for sol og<br />
utsikt bak den nye bebyggelsen.<br />
Tema Felt P4 mot vest, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot grunneiernes ønske om et<br />
midlertidig riggområde nordvest for jernbanen. Det er<br />
antydet en anleggsperiode på 2 år med meget store ulemper<br />
for eksisterende bebyggelse som grenser til det foreslåtte<br />
arealet. Bydelsutvalget noterer at Jernbaneverket har<br />
innsigelse mot forslaget, og at Plan- og bygningsetaten ikke<br />
vil anbefale at riggområde legges på nordsiden av E18.<br />
Tema nytt Felt C4, alternativ I, II:<br />
Bydelsutvalget anbefaler alternativ I som har maks høyde<br />
+25,5 og hvor undervisning er medtatt i reguleringsformålet,<br />
noe som åpner for en rask realisering av ny skole på<br />
Filipstad.<br />
Tema gang- sykkel/trikkebro P6, (Framnesbrua),<br />
alternativ I:<br />
Det opprinnelige forslaget om trikketrase om Tinkern, var i<br />
sin tid begrunnet med å betjene kollektivtrafikken til<br />
Fornebu med trikk, og at denne skulle fremføres som en<br />
forlengelse for Fjordtrikken over Filipstad og Tinkern/<br />
Frognerstranden. Når Ruter nå legger til grunn en<br />
T-baneløsning til Fornebu, vil en betydelig del av<br />
trafikkgrunnlaget falle bort. Bydel Frogner støtter derfor at<br />
Fjordtrikken ikke føres videre som opprinnelig foreslått av<br />
Plan- og bygningsetaten.<br />
Tema park/turvei, felt P3, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens faglige<br />
vurdering at park/turvei P3 ikke bør reduseres i bredde.<br />
Gjennomsnittsbredde foreslås til 17,5<br />
meter. Nedtrapping av bebyggelsen i<br />
alternativ 1 mot nord til k+ 22,5 gir<br />
reduserte ulemper med hensyn til<br />
skyggevirkning for eksisterende<br />
bebyggelse. Detaljerte løsninger for å<br />
ivareta lys og utsikt for eksisterende<br />
bebyggelse på en best mulig måte gjøres i<br />
senere detaljreguleringer.<br />
PBE anbefaler at SvRø utreder<br />
riggområdet på nordsiden av E18. Det er<br />
sannsynlig at varslet innsigelse fra<br />
Jernbaneverket vil bli stående som en av<br />
flere uavklarte innsigelser inntil disse<br />
behandles av Miljøverndepartementet.<br />
Ut fra hensyn til nabobebyggelse<br />
anbefales ikke høyder over k+ 25,5 i felt<br />
C4. C4 er regulert slik at skole er et<br />
mulig formål, men det legges opp til<br />
første skole lokaliseres på felt H7.<br />
Bemerkningen om å ta ut trikken tas ikke<br />
til følge. Det legges til rette for at både<br />
trikk og T-bane kan innpasses på<br />
Filipstad når det forligger politisk vedtak<br />
om dette. Trafikkgrunnlag vil avhenge av<br />
trikketraséen videre vestover.<br />
Tas til orientering.<br />
Side 326<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 327
Side 328<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune<br />
Bydel Frogner<br />
Bydelsadministrasjonen<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0187 OSLO<br />
postmottak@pbe.oslo.kommune.no<br />
Kopi:<br />
karin.glorvigen@pbe.oslo.kommune.no<br />
Dato: 28.02.2013<br />
Deres ref: Vår ref (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549 10/906 Inger Almqvist 512.1<br />
FILIPSTAD<br />
BEGRENSET HØRING NORDOMRÅDET – OMRÅDEREGULERING<br />
Bydelsutvalget fattet følgende vedtak i møte 26.2.13:<br />
SAK 49/13 FILIPSTAD<br />
BEGRENSET HØRING NORDOMRÅDET –<br />
OMRÅDEREGULERING<br />
Miljø- og byutviklingskomiteens innstilling:<br />
Bydelsutvalget er invitert til å avgi høringsuttalelse til begrenset høring<br />
for Områderegulering Filipstad, nordområdet.<br />
Bydelsutvalget mener en stykkevis regulering av området er uheldig.<br />
Bydelsutvalget ønsker en helhetlig plan hvor forslaget fra Plansmien<br />
utredes på lik linje med de andre forslagene som har kommet inn.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere uttalelser som følger saken til politisk<br />
behandling, og har følgende kommentarer til de endringer som er<br />
redegjort for i oversiktsskjema datert 01.02.2013:<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ I:<br />
Bydelsutvalget foreslår at maks høyder vurderes redusert<br />
mot eksisterende bebyggelse i Framnes terrasse.<br />
Ulempene for beboerne ”bak” den fremtidige bebyggelsen<br />
er for øvrig del av området noe moderert ved foreslått<br />
nedtrapping av høydene mot bebyggelsen nord for<br />
Nordområdet.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ II:<br />
Bydel Frogner Postadresse: Telefon: 02 180 Bankkonto: 1315.01.00032<br />
Besøksadresse: Postboks 2400 Solli Telefaks: 23 42 49 01 Org. nr. 874 778 702<br />
Sommerrogata 1, inngang 0201 Oslo<br />
Henrik Ibsens gate E- post: postmottak@bfr.oslo.kommune.no<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens vurdering<br />
at foreslått økning av maks kotehøyder for bebyggelsen<br />
lengst syd i området (til +27,5)er uønsket da det reduserer<br />
solbelysning i store deler av boligområder i felt C3.<br />
Bydelsutvalget noterer i tillegg at maks høyder i alternativ<br />
II ikke trappes ned mot nord, og at fremtidig bebyggelse<br />
dermed vil gi større ulempe for naboene i nord<br />
sammenlignet med alternativ I.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C1, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot forslaget om høyhusbebyggelse<br />
foran sol og utsikt på Tinkern og krever at parken som er<br />
et nødvendig grøntareal for befolkningen i de<br />
bakenforliggende boligområdene nord for jernbanen<br />
bevares med de kvaliteter den har i dag. Bydel Frogner er<br />
en av de tettest bebygde områdene i Norge og det kan ikke<br />
aksepteres å redusere verdien av et av bydelens<br />
eksisterende grøntanlegg slik det er foreslått i planen. Den<br />
foreslåtte bebyggelsen vil medfører betydelige<br />
konsekvenser for utsikt, sol- og vindforhold i Tinkern.<br />
Høyeste punktet i Tinkern er +15,5. Dette betyr at<br />
bebyggelsen med maks høyde +34,0 vil skyggelegge<br />
parken i en periode på flere timer midt på dagen. Tinkern<br />
vil få sol morgen og kveld. Utsikten fra Tinkern og<br />
sammenhengen mellom grøntområdet på Tinkern og<br />
fjorden vil bli sterkt svekket..<br />
Tema redusert bredde på friområde Orions belte, alternativ I og II:<br />
Bydelsutvalget mener den faste bredden kan reduseres noe,<br />
f eks til 22 meter, og at dette gjerne kan være en<br />
gjennomsnitts bredde, som gir mulighet for et varierende<br />
romforløp. På grunn av foreslått regulering mot grøntbeltet<br />
er det fare for arealet vil ligge i skygge store deler av<br />
dagen. Bydelsutvalget ber om at det blir vurdert å regulere<br />
inn flere åpninger i de lange sammenhengende<br />
bygningskroppene langs grønntarealet, eventuelt å innføre<br />
vinkling av noen bygningskropper for å åpne for sol og<br />
utsikt bak den nye bebyggelsen.<br />
Tema Felt P4 mot vest, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot grunneiernes ønske om et<br />
midlertidig riggområde nordvest for jernbanen. Det er<br />
antydet en anleggsperiode på 2 år med meget store<br />
ulemper for eksisterende bebyggelse som grenser til det<br />
foreslåtte arealet. Bydelsutvalget noterer at Jernbaneverket<br />
har innsigelse mot forslaget, og at Plan- og bygningsetaten<br />
ikke vil anbefale at riggområde legges på nordsiden av<br />
E18.<br />
Tema nytt Felt C4, alternativ I, II:<br />
2<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 329
Bydelsutvalget anbefaler Alternativ I som har maks høyde<br />
+25,5 og hvor undervisning er medtatt i<br />
reguleringsformålet, noe som åpner for en rask realisering<br />
av ny skole på Filipstad.<br />
Tema gang- sykkel/trikkebro P6, (Framnesbrua), alternativ I:<br />
Bydelsutvalget går imot at det legges opp til trikketrasé<br />
opp forbi Tinkern og finner det ikke akseptabelt at<br />
gang/sykkel og trikketrasé vurderes lagt over deler av<br />
Tinkern.. Bydelsutvalget går imot trikk i denne traseen, og<br />
vil verne om parkarealet.<br />
Tema park/turvei, felt P3, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens faglige vurdering at<br />
park/turvei P3 ikke bør reduseres i bredde.<br />
Forslag fra H om å stryke første setning i avsnitt 2:<br />
Bydelsutvalget mener en stykkevis regulering av området er uheldig.<br />
Forslag fra A om å opprettholde administrasjonens forslag med første<br />
setning i avsnitt 2:<br />
Bydelsutvalget mener en stykkevis regulering av området er uheldig.<br />
Forslaget fra A om å opprettholde administrasjonens forslag med<br />
første setning i avsnitt 2 falt med 4 stemmer for (3A, 1SV) og 11<br />
stemmer mot (8H, 2V, 1F)<br />
Forslag fra H til nest siste avsnitt:<br />
Det opprinnelige forslaget om trikketrase om Tinkern, var i sin tid<br />
begrunnet med å betjene kollektivtrafikken til Fornebu med trikk, og at<br />
denne skulle fremføres som en forlengelse for Fjordtrikken over Filipstad<br />
og Tinkern/Frognerstranden. Når Ruter nå legger til grunn en T-<br />
baneløsning til Fornebu, vil en betydelig del av trafikkgrunnlaget falle<br />
bort. Bydel Frogner støtter derfor at Fjordtrikken ikke føres videre som<br />
opprinnelig foreslått av Plan- og bygningsetaten.<br />
Forslaget fra miljø- og byutviklingskomiteen med endring fra H ble<br />
enstemmig vedtatt (8H, 2V, 1F, 3A, 1SV).<br />
Etter dette er BUs vedtak følgende:<br />
Bydelsutvalget er invitert til å avgi høringsuttalelse til begrenset høring<br />
for Områderegulering Filipstad, nordområdet.<br />
Bydelsutvalget ønsker en helhetlig plan hvor forslaget fra Plansmien<br />
utredes på lik linje med de andre forslagene som har kommet inn.<br />
Bydelsutvalget viser til tidligere uttalelser som følger saken til politisk<br />
behandling, og har følgende kommentarer til de endringer som er<br />
redegjort for i oversiktsskjema datert 01.02.2013:<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ I:<br />
Bydelsutvalget foreslår at maks høyder vurderes redusert<br />
mot eksisterende bebyggelse i Framnes terrasse.<br />
Ulempene for beboerne ”bak” den fremtidige bebyggelsen<br />
er for øvrig del av området noe moderert ved foreslått<br />
nedtrapping av høydene mot bebyggelsen nord for<br />
Nordområdet.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C3 og C4, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens vurdering<br />
at foreslått økning av maks kotehøyder for bebyggelsen<br />
lengst syd i området (til +27,5)er uønsket da det reduserer<br />
solbelysning i store deler av boligområder i felt C3.<br />
Bydelsutvalget noterer i tillegg at maks høyder i alternativ<br />
II ikke trappes ned mot nord, og at fremtidig bebyggelse<br />
dermed vil gi større ulempe for naboene i nord<br />
sammenlignet med alternativ I.<br />
Tema maks kotehøyder Felt C1, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot forslaget om høyhusbebyggelse<br />
foran sol og utsikt på Tinkern og krever at parken som er<br />
et nødvendig grøntareal for befolkningen i de<br />
bakenforliggende boligområdene nord for jernbanen<br />
bevares med de kvaliteter den har i dag. Bydel Frogner er<br />
en av de tettest bebygde områdene i Norge og det kan ikke<br />
aksepteres å redusere verdien av et av bydelens<br />
eksisterende grøntanlegg slik det er foreslått i planen. Den<br />
foreslåtte bebyggelsen vil medfører betydelige<br />
konsekvenser for utsikt, sol- og vindforhold i Tinkern.<br />
Høyeste punktet i Tinkern er +15,5. Dette betyr at<br />
bebyggelsen med maks høyde +34,0 vil skyggelegge<br />
parken i en periode på flere timer midt på dagen. Tinkern<br />
vil få sol morgen og kveld. Utsikten fra Tinkern og<br />
sammenhengen mellom grøntområdet på Tinkern og<br />
fjorden vil bli sterkt svekket..<br />
Tema redusert bredde på friområde Orions belte, alternativ I og II:<br />
Bydelsutvalget mener den faste bredden kan reduseres noe,<br />
f eks til 22 meter, og at dette gjerne kan være en<br />
gjennomsnitts bredde, som gir mulighet for et varierende<br />
romforløp. På grunn av foreslått regulering mot grøntbeltet<br />
er det fare for arealet vil ligge i skygge store deler av<br />
dagen. Bydelsutvalget ber om at det blir vurdert å regulere<br />
inn flere åpninger i de lange sammenhengende<br />
bygningskroppene langs grønntarealet, eventuelt å innføre<br />
vinkling av noen bygningskropper for å åpne for sol og<br />
utsikt bak den nye bebyggelsen.<br />
4<br />
3<br />
Side 330<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Tema Felt P4 mot vest, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget går imot grunneiernes ønske om et<br />
midlertidig riggområde nordvest for jernbanen. Det er<br />
antydet en anleggsperiode på 2 år med meget store<br />
ulemper for eksisterende bebyggelse som grenser til det<br />
foreslåtte arealet. Bydelsutvalget noterer at Jernbaneverket<br />
har innsigelse mot forslaget, og at Plan- og bygningsetaten<br />
ikke vil anbefale at riggområde legges på nordsiden av<br />
E18.<br />
Tema nytt Felt C4, alternativ I, II:<br />
Bydelsutvalget anbefaler Alternativ I som har maks høyde<br />
+25,5 og hvor undervisning er medtatt i<br />
reguleringsformålet, noe som åpner for en rask realisering<br />
av ny skole på Filipstad.<br />
Tema gang- sykkel/trikkebro P6, (Framnesbrua), alternativ I:<br />
Det opprinnelige forslaget om trikketrase om Tinkern, var i<br />
sin tid begrunnet med å betjene kollektivtrafikken til<br />
Fornebu med trikk, og at denne skulle fremføres som en<br />
forlengelse for Fjordtrikken over Filipstad og<br />
Tinkern/Frognerstranden. Når Ruter nå legger til grunn en<br />
T-baneløsning til Fornebu, vil en betydelig del av<br />
trafikkgrunnlaget falle bort. Bydel Frogner støtter derfor at<br />
Fjordtrikken ikke føres videre som opprinnelig foreslått av<br />
Plan- og bygningsetaten.<br />
Tema park/turvei, felt P3, alternativ II:<br />
Bydelsutvalget støtter Plan- og bygningsetatens faglige vurdering at<br />
park/turvei P3 ikke bør reduseres i bredde.<br />
Med hilsen<br />
Wenche Ørstavik<br />
bydelsdirektør<br />
Godkjent og ekspedert elektronisk<br />
5<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 331
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Kommunale etater<br />
Side 332<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Kommunale etater<br />
4.2. Vann- og avløpsetaten (VAV)<br />
VAV påpeker at eksisterende avløpsledninger som krysser<br />
området må beholdes som angitt på vedlagt kartskisse.<br />
Ledninger som blir berørt når veien legges i kulvert må<br />
videreføres og planlegges i nøye samråd med VAV.<br />
Planlegging av flomavløp fra Nordområdet må inngå i samlet<br />
infrastruktur- og fremdriftsplan.<br />
VAVs bemerkning tas til orientering.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 333
Oslo kommune<br />
Vann- og avløpsetaten<br />
Plan- og bygningsetaten<br />
Postboks 364, Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Dato: 05.02.2013<br />
Deres ref.: Vår ref. (saksnr.): Saksbeh.: Arkivkode:<br />
200906549-320 12/01006-8 Svein Oddvar Korsvik, 47354226 512.1<br />
FILIPSTAD - BEGRENSET HØRING NORDOMRÅDET - OMRÅDEREGULERING<br />
Vi viser til Deres brev datert 01.02.2013 angående begrenset høring Nordområdet –<br />
områderegulering Filipstad.<br />
Vann- og avløpsetaten ( VAV ) er kjent med at Nordområdet forventes bygget ut senere enn de<br />
øvrige delfelter (- Sydområdene ).<br />
Dagens eksisterende avløpsledninger som krysser over området, må beholdes som angitt på<br />
vedlagte kartskisse / H 140. Imidlertid vil disse ledningene bli brutt i forbindelsen mellom<br />
Nord- og Sydområdet når Sjølystvei planlegges senket og lagt i kulvert.<br />
Videreføringen av disse ledningene må som i dag videreføres via Sydområdet, må derfor<br />
planlegges i nøye samråd med VAV og valgt infrastrukturkonsulent for hele<br />
utbyggingsområdet.<br />
Planlegging og tilrettelegging av flomavløp fra Nordområdet, må også inngå i den samlede<br />
infrastruktur- og fremdriftsplan for Filipstadutbyggingen.<br />
Med hilsen<br />
Kjell Harald Kopseng Svein Oddvar Korsvik<br />
senior rådgiver konsulent<br />
<strong>Vedlegg</strong>: 1<br />
Vann- og avløpsetaten Postadresse: Telefon: 02 180 Bankgiro: 1315.01.01462<br />
Postboks 4704 Sofienberg Telefaks: 23 43 70 80 Org.nr.:971 185 589 MVA<br />
0506 Oslo E-post: postmottak@vav.oslo.kommune.no<br />
Besøksadresse: Internett: www.vav.oslo.kommune.no<br />
Herslebs gate 5<br />
Side 334<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Statlige instanser<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 335
Statlige instanser<br />
4.3. Jernbaneverket (JBV)<br />
JBV fremmer innsigelse til foreslått midlertidig bygge- og<br />
anleggsområde på Nordområdet i alternativ 2 inntil dette er<br />
dokumentert mulig. JBV presiserer at bestemmelser med<br />
dokumentasjonskrav ikke tilstrekkelig. JBV har ingen<br />
bemerkninger til alternativ 1.<br />
4.4. Riksantikvaren (RA)<br />
RA mener at de foreslåtte endringene i Nordområdet ikke er<br />
tilstrekkelig illustrert. De ber om perspektivtegninger og en<br />
terrengmodell som viser effektene. RA konkluderer med at<br />
endringene i Nordområdet omfattes av deres innsigelse av<br />
11.05.2012 inntil dokumentasjon foreligger.<br />
4.5. Statens Jernbanetilsyn (SJ)<br />
SJ sier at de ut fra sitt ansvarsområde ikke har bemerkninger<br />
til endringene som er foreslått i den begrensede høringen.<br />
4.6. Statens vegvesen region øst (SvRø)<br />
SvRø viser til tidligere innsigelse til områdereguleringen og<br />
brev fra SvRø 1. og 28. februar 2013. Kort lokk over E18 er<br />
tatt inn i Oslopakke 3 og SvRø har planleggingsansvaret for<br />
dette. Gjennomføringen krever grunneierbidrag og det er<br />
viktig med rekkefølgebestemmelse med krav om at lokket er<br />
bygd før øvrige områder bygges ut.<br />
Spørsmål om riggområder tilknyttet E-18<br />
tunnel vil avklares i det arbeidet SvRø<br />
gjør med teknisk detaljplan,<br />
fraviksøknader og forslag til<br />
detaljregulering for E18. Det er varslet<br />
innsigelse mot E18 tunnelen, som trolig<br />
går til MD for stadfesting, sammen med<br />
de andre statlige innsigelser som ikke er<br />
avklart når vedtak i fattes. Varslet<br />
innsigelse fra JBV mot riggområde på<br />
nordsiden av E18 kan behandles samtidig<br />
med innsigelsen som SvRø har varslet<br />
mot E18 tunnelen, da disse to sakene<br />
henger sømløst sammen.<br />
Se planbeskrivelsen kapittel 7.5 for<br />
gjennomgang av hvordan statlige<br />
innsigelser er håndtert.<br />
Tas til orientering.<br />
PBE er inneforstått med at innsigelsen<br />
står inntil videre avklaringer er gjort.<br />
Det pekes på at arbeidet nylig er igangsatt og antas ferdigstilt<br />
desember 2014, forutsatt at nødvendige bevilgninger gis.<br />
SvRø konkluderer med at de ikke kan ta stilling til<br />
endringene før arealbehov er fastlagt og<br />
sikkerhetsgodkjenning fra Vegdirektoratet foreligger. Dette<br />
blir tidligst sommeren 2014 og inntil dette står deres<br />
innsigelse av 31.03.2012.<br />
Side 336<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Oslo kommune Plan- og bygningsetaten<br />
Boks 364 Sentrum<br />
0102 OSLO<br />
Henvendelse til: Peder Vold Dato: 26.02.2013<br />
Tlf.: 22 45 52 33 Saksref.: 201101531-13<br />
Faks: Deres ref.: 200906549-320<br />
E-post: vope@jbv.no <strong>Vedlegg</strong>:<br />
Oslo kommune. Områdereguleringsplan Filipstad - Begrenset høring av<br />
endringer i Nordområdet.<br />
Vi viser til brev datert 1. februar 2013 om ovennevnte, og e-post av 11. februar med<br />
revidert plankart, datert 8. februar 2013, samt tilhørende reguleringsbestemmelser.<br />
Jernbaneverkets endringsforslag i brev av 14. januar 2013 er tilfredsstillende innarbeidet i<br />
plandokumentene. Trasé for jernbane forutsettes benyttet som formål for vertikalnivå 1.<br />
Vi har ingen ytterligere merknader.<br />
Med hilsen<br />
Ragnhild Lien<br />
Seksjonssjef<br />
Plan og forvaltning øst<br />
Peder Vold<br />
Senioringeniør<br />
Dokumentet er godkjent elektronisk<br />
201101531-13 Side 1 av 1<br />
Besøksadresse<br />
Stortorvet 7, Oslo<br />
Postadresse:<br />
Postboks 4350<br />
NO- 2308 Hamar<br />
postmottak@jbv.no<br />
Sentralbord:<br />
05280<br />
Org. Nr.:<br />
971 033 533 MVA<br />
Bankgiro:<br />
76940501888<br />
jernbaneverket.no<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 337
Side 338<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 339
Side 340<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Organisasjoner<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 341
Organisasjoner<br />
4.7. Bygg- konsulentservice AS, (for Munkedamsv 82 b)<br />
Bygg- og konsulentservice AS bemerker på vegne av<br />
beboerne i Munkedamsveien 82 b at alternativ 2 foretrekkes<br />
framfor alternativ 1. Dette begrunnes med at den foreslåtte<br />
bygningsstrukturen i alternativ 2 bedre ivaretar lys og utsyn<br />
og foreslår en gang-/sykkelveiplassering som ikke er til<br />
ulempe for Munkedamsveien 82b. De synes likevel at<br />
byggehøyder i alternativ 2 bør reduseres.<br />
4.8. Munkedamsveien 80 AS<br />
Munkdamsveien 80 AS er opptatt av at økte byggehøyder og<br />
reduksjon av bredden på friområdet er uheldig med tanke på<br />
lys- og siktforhold. De mener likevel alternativ 1 i størst grad<br />
ivaretar lys- og siktforhold for eksisterende bebyggelse langs<br />
Munkedamsveien. De peker på at illustrasjonsmaterialet<br />
burde inneholde 3D-illustrasjoner og soldiagrammer.<br />
Det pekes på Plansmias forslag som de mener har et bedre<br />
byplangrep, og uttrykker ønske om at dette fremmes for<br />
politisk behandling på lik linje med de andre alternativene.<br />
4.9. Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Beboerforeningen peker på at endringene med fører større<br />
ulemper med hensyn til lys og utsyn for eksisterende<br />
bebyggelse, aller mest i alternativ 2 med felt C4 som har<br />
byggehøyder opp til kote + 34. De mener at alternativ 1s<br />
grøntområder P4 og P7 får dårlig beliggenhet mot<br />
trafikkområder og i skyggen av trikkebrua. De er generelt<br />
skeptiske til trikkebrua som de mener vil være ødeleggende<br />
for Tinkern og eksisterende bebyggelse på Skillebekk.<br />
4.10. Sameiet Munkedamsveien 70<br />
Sameiet gir sin støtte til alternativ 1 med lavere byggehøyder<br />
mot nord, men er skeptiske til reduksjon av friområdet,<br />
mener at 25 meter er riktig bredde for å oppnå gode<br />
kvaliteter. Ønsker ikke riggområde på nordsiden av E18, felt<br />
P4.<br />
Illustrasjonene med bygningsstruktur<br />
viser bare én av flere mulig plassering og<br />
fordeling av volumer innefor<br />
planforslagets ramme. Det er kart og -<br />
bestemmelser som danner det juridisk<br />
bindende grunnlaget for en utbygging.<br />
Det er kun alternativ 1 som har reduserte<br />
byggehøyder slik avsender foretrekker.<br />
Reduksjon av byggehøyder i nordre del<br />
av området i alt 1 fra 27,5 til 22,5 gir<br />
bedre solforhold for eksisterende<br />
bebyggelse sør for Munkedamsveien.<br />
Løsninger hvor ny bebyggelse trekkes<br />
ytterligere mot sør vil kunne tillates, for<br />
ytterligere å redusere ulempene for<br />
nabobebyggelsen. Det vises til PBEs<br />
kommentar til 3.1 og 3.37.<br />
Det vises til PBEs kommentar til<br />
bemerkning 4.8.<br />
Tas til orientering.<br />
Den fleksible bredden på friområdet fra<br />
15 til 20 med gjennomsnitt 17,5 meter<br />
muliggjør en variasjon i bredden på<br />
parkdraget mellom ny bebyggelse i felt<br />
C3 og eksisterende bakenforliggende<br />
bebyggelse.<br />
Side 342<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Fra: wunder nirak [wunder.nirak@yahoo.no]<br />
Sendt: 27. februar 2013 22:25<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Kopi: hans a tvedt; Bibi Trankalis; paalh@snohetta.com; Bjørn Andreassen;<br />
hans.lannerstedt@getmail.no; Marius Wormdal;<br />
einar.kavli@gmail.com<br />
Emne: Begrenset høring Filipstad - Saksnummer 200906549<br />
Kategorier: Haster<br />
Som eiere av AS Munkedamsveien 80 med beliggenhet helt ned til jernbanetraséen har vi følgene<br />
kommentarer:<br />
ALTERNATIV 1 - hovedalternativ<br />
Alternativ 1 åpner for bedre lys og siktforhold for eksisterende bebyggelse langs<br />
Munkedamsveien enn Alternativ 2.<br />
Kommentarer til forslag til endringer av Alternativ 1 som fremlagt i veddlegg 3:<br />
-foreslåtte økninger av cotehøyder er uheldige for nordområdet, foreslåtte økninger av maks<br />
cotehøyder gir dårligere lys- og siktforhold for eksisterende bebyggelse langs Munkedamsveien<br />
-reduksjon av bredde på friområdet er uheldig med tanke på lys- og siktforhold for eksisterende<br />
bebyggelse langs Munkedamsveien.<br />
ALTERNATIV 2<br />
-foreslått økning av maks cotehøyder frarådes med tanke på lys- og siktforhold for nordområdet.<br />
Foreslåtte endringer gir dårligere lys- og siktforhold for nordområdet<br />
-foreslått reduksjon av bredde på friområdet vil gi dårligere lys- og siktforhold for nordområdet<br />
og frarådes.<br />
Generelt: Illustrasjonsmaterialet burde inneholde 3D-illustrasjoner samt soldiagrammer.<br />
Forøvrig viser vi til prosessen som Skarpsno Vel har utarbeidet under plansmie 2012 og synes de<br />
har et mer gjennomtenkt alternativ og har et bedre byplanmessig grep. Planforslaget ivaretar<br />
skala, byrom, siktlinjer og samsvarer bedre med strukturen i vårt nabolag og resten av byen. Det<br />
har samme utnyttelse med lavere bebyggelse og har en mer fremtidsrettet løsning når det gjelder<br />
infrastrukturen i området.<br />
Vennlig hilsen<br />
for AS Munkedamsveien 80<br />
Karin S. Syverud<br />
Styreleder<br />
Munkedamsveien 80a<br />
0270 OSLO<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 343
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening<br />
Postboks 2846 Solli<br />
0204 OSLO<br />
BEMERKNINGER TIL NORDOMRÅDET FILIPSTAD.<br />
BEGRENSET HØRING SAKSNR. 200906549<br />
Lang tunnel forlatt<br />
Vi er sterkt kritiske til at Pbe har brukt lang tid og mye ressurser på å utrede et alternativ som<br />
åpenbart ikke var mulig å gjennomføre. Hadde den viktigste premissleverandøren, Statens<br />
Vegvesen, blitt tatt med på råd, ville tid og millioner vært spart.<br />
Kortere tunnel, fortsatt barriere<br />
Begge alternativene viser nå en kortere tunnel. Det vil si en forlengelse av dagens<br />
Operatunnel med en fremføring av Ring 1 på tunneltaket. Vi har forstått at selv den kortere<br />
forlengelsen av Operatunnelen er i konflikt med gjeldende sikkerhetsforskrifter og trenger en<br />
en egen vurdering av Statens Vegvesen. Det som er sikkert er at om Statens vegvesen kan<br />
akseptere den kortere tunnelen vil den uansett bli for lang til at det på noe tidspunkt kan<br />
gjennomføres en nedsenking av E18 langs Frognerstranda. Fremføringen av Ring 1 gjennom<br />
Filipstad opprettholder dagens trafikkbarriere mellom byen bak og fjorden.<br />
Det må stilles krav til veiløsningen på Filipstad at den ikke må være til hinder for å senke E-<br />
18 langs Frognerstranda. Det er først da Oslo kan få en strandpromenade og en bilfri grønn<br />
forbindelse til Bygdøy.<br />
Alternativ 1 og 2, Tinkern og byen bak<br />
Alternativene som presenteres er ikke veldig forskjellige, men har noe forskjellig<br />
utnyttelsesgrad. Snittene som er vedlagt viser med tydelighet hvordan den eksisterende<br />
bebyggelsen blir liggende i skyggen bak den nye som tillater cotehøyder opp til<br />
27,5 m. Riktig ille blir det med alternativ 2 område C1 hvor tillatt høyde er angitt til 34,0.<br />
Dette er rett syd for Tinkern. Parken vil med dette forslaget få betydelig redusert verdi som<br />
rekreasjonsområde. I alternativ 1 er området C1 erstattet med grøntområde P4 og P7. Disse<br />
områdene får også redusert verdi fordi de ligger inn mot Ring 1 og Hjortnesrundkjøringen.<br />
Men først og fremst blir de liggende i skyggen og delvis under en stort broanlegg som skal<br />
gi plass til trikketrasé, sykkelvei og «strandpromenade». Illustrasjonen f.4 viser tydelig hvor<br />
ødeleggende dette broanlegget vil være for Tinkern, områdene P4 og P7 og ikke minst for den<br />
eksisterende bebyggelsen på Skillebekk.<br />
Ruseløkka/Skillebekk beboerforening kan ikke se at planendringene som nå legges ut til<br />
begrenset høring ivaretar noen av de krav og synspunkter vi har kommet med i tidligere<br />
innspill og uttalelser til planprosessen.<br />
Beboerforeningen har derfor i samarbeid med Skarpsno og Gimle vel og profesjonelle<br />
byplanleggere fått utarbeidet en alternativ plan for utviklingen av Filipstadbyen.<br />
Utgangspunkt for planen er at den tar hensyn til byen bak, inneholder like mange m2<br />
bygget areal og at den åpner for en fremtidig mulig nedsenking av E-18 lang Frognerstranda.<br />
Fergeterminalen er flyttet og lagt under et parktak . Dette grepet åpner for at Oslo kan få<br />
en ekte bilfri og grønn strandpromenade fra Bygdøy til Tjuvholmen.<br />
Planen er støttet av et enstemmig bydelsutvalg, Naturvernforbundet i Oslo og Akershus og<br />
Oslo Byes vel. Planen er gjort kjent i Rådhuset ved at vi har hatt møte med alle partigruppene.<br />
Vi ønsker at dette alternativet blir seriøst utredet slik at det kan få en politisk behandling på<br />
linje med de øvrige alternativene. Det kan ikke være et argument mot vårt alternativ at man<br />
ikke har tid/penger til en slik utredning.<br />
Byutviklingen på Filipstad kan ikke styres av grunneierne som dessverre nok en gang viser at<br />
det er egeninteressen som går foran hva som er det beste for Oslo.<br />
Dette er et bilde av vårt alternativ for Filipstad som viser at Oslo kan bli en Fjordby.<br />
Oslo 27.2.2013<br />
Erik Karlsen, leder Ruseløkka/Skillebekk beboerforening.<br />
Mob.: 95 84 29 33 e-post: post@ankern.org eller erdaka@gmail.com<br />
Side 344<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Fra: Jo Heier [joheier@online.no]<br />
Sendt: 24. februar 2013 22:31<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: Begrenset høring Filipstad, saksnr. 200906549<br />
Kategorier: Haster<br />
Jeg viser til PBEs brev av 1. februar 2013, ”begrenset høring Nordområdet – områderegulering<br />
Filipstad” og inngir med dette følgende tre bemerkinger på vegne av Sameiet Munkedamsveien 70:<br />
1. Vi støtter valget av alternativ 1 (framfor alternativ 2) som med en lavere byggehøyde mot nord<br />
vil gi en bedre tilpasning mot eksisterende bebyggelse nord for planområdet og dermed legge<br />
til rette for å skape et mer helhetlig og bedre samlet bymiljø for hele området, inkludert<br />
eksisterende bebyggelse.<br />
2. Vi mener det er uheldig å redusere bredden på friområdet (”orions belte”). Den større bredden<br />
som var lagt til grunn i det opprinnelige planutkastet vil etter vårt syn bidra til en mer naturlig<br />
overgang mot den lavere eksisterende bebyggelsen nord for planområdet. En bredde på<br />
omkring 25 meter vil bidra til et luftigere og mer åpent bybilde, vil tilføre mer lys og vil være et<br />
verdifullt gang- og rekreasjonsområde som vil tilføre kvaliteter for både eksisterende og ny<br />
bebyggelse.<br />
3. Vi støtter PBE i deres vurdering av at riggområdet for ny E18 ikke bør legges på nordsiden av<br />
E18 (i felt P4).<br />
Med vennlig hilsen,<br />
For Sameiet Munkedamsveien 70<br />
Jo Heier<br />
Styremedlem<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 345
Merknader innkommet ved<br />
begrenset høring 1.2.2013 - 28.2.2013<br />
Private<br />
Side 346<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Private<br />
4.11. Richard Jansen<br />
Richard Jansen foretrekker alternativ 1 ut fra de foreslåtte<br />
byggehøydene, men savner en bedre redegjørelse for<br />
konsekvensene for ham som nabo i Munkedamsveien 68.<br />
Foreslår at kotehøyde for nye bygg begrenses til kote + 20.<br />
Et smalere friområde er uheldig da det fører til at ny<br />
bebyggelse kommer nærmere eksisterende bebyggelse og gir<br />
redusert utsikt.<br />
4.12. Rom Eiendom AS<br />
Rom Eiendom mener at saksfremstillingen er skjev i disfavør<br />
av alternativ 2.<br />
Rom Eiendom er kritiske til trikkebrua i alternativ 1, mener<br />
det er fare for at den blir et grått og uskjønt element, at den<br />
fører til tap av utsikt for eksisterende og ny bebyggelse i<br />
Nordområdet og store negative konsekvenser for Tinkern<br />
som park.<br />
Tas til orientering.<br />
Kotehøyden i nordre del av Nordområdet<br />
er redusert til 22,5 blant annet for å gi<br />
bedre solforhold for eksisterende<br />
bebyggelse sør for Munkedamsveien. Det<br />
vises også til kommentar under<br />
bemerkning 8 og 10.<br />
Tas til orientering.<br />
Broen vil bli et synlig element, og være<br />
viktig for førsteinntrykket av Filipstad fra<br />
sjøsiden, Skillebekk eller E-18 fra vest.<br />
Arkitektonisk bearbeiding må være høy,<br />
slik at anlegget blir en positiv<br />
identitetskaper og det vil derfor avholdes<br />
plan- og designkonkurranse for anlegget.<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 347
Fra: Richard Jansen [rjansen@technip.com]<br />
Sendt: 27. februar 2013 17:09<br />
Til: PBE Postmottak<br />
Emne: Begrenset høring Filipstad. Saksnummer 200906549<br />
Kategorier: Haster<br />
Vennligst se bemerkninger på områderegulering Filipstad.<br />
Jeg som bor i 4 etasje i munkedamsveien 68 kan ikke se at det er gitt nok informasjon til at jeg kan se hva<br />
slags konsekvenser denne utbyggingen har for min boenhet. Snitt C-C for begge alternativene gir ikke god<br />
nok innsyn i konsekvensene for min leilighet.<br />
Ut i fra den informasjon jeg har tilgjengelig er det naturlig å meddele at alternative 1 er å foretrekke<br />
ovenfor alternativ 2 da det er foreslått bebyggelse på 27 meter rett foran Munkedamsveien 68. Denne<br />
bebyggelsen vil ikke bare ta all utsikt vi har fra terrassen men også mesteparten av solforholdene. Jeg<br />
syntes det er litt rart at dette i det hele tatt er foreslått da dette virker veldig langt fra den informasjonen vi<br />
har fått fra før og kommer til å føre til stor nedgang i boligpris for oss. Hadde dette forslaget eksistert da<br />
jeg kjøpte leiligheten ville jeg aldri ha kjøpt. Fra et personlig ståsted ser jeg bare negative ting ved å gå<br />
for Alternativ 2.<br />
Når det gjelder alternativ 1 har jeg ikke fått et snitt som viser høydekvote på foranliggende bygg i forhold til<br />
vårt bygg. Det er derfor vanskelig å evaluere. Snitt C-C i alternativ 1 viser et kvote høyde på 20 meter<br />
foran eksisterende bebyggelse i Munkedamsveien. I og med at foreslått bebyggelsen foran<br />
munkedamsveien 68 blir såpass nære eksisterende bebyggelse, foreslår jeg at utbygger forholder seg til<br />
samme kvote høyde altså 20 meter eller mindre for de nærmeste blokkene også for bygg foran<br />
munkedamsveien 68.<br />
Jeg stiller meg også spørrende til hvorfor det ikke er tatt ut et konsekvens utsnitt for alle de berørte parter.<br />
Spessielt når jeg ser at flere av endringene har direkte konsekvens for min boenhet. Altså<br />
Munkedamsveien 68. Jeg har også prøvd å komme i kontakt med Karin Glorvigen uten hell.<br />
Maks kvote høyder for C3.<br />
Foreslår at kvote høyde for bygg nærmest Nordområder begrenses til Maks 20m.<br />
Redusert bredde friområde<br />
Ved å redusere fri område gjør man i de værste tilfellene avstanden til forranliggende bygg nesten<br />
uholdbar. Disse byggende blir såpass høye at en redusert avstand vil framstå som kvelende<br />
Smalere P3.<br />
Smalere P3 vil også få konsekvens for nordområdene da dette vil føre til komplett blokking av utsikt fro<br />
Munkedamsveien 68<br />
Kind regards / Med vennlig hilsen<br />
Richard Arnold Jansen<br />
Technical Advisor, Rigid Pipeline Installation<br />
_________________________________________________________________________________<br />
Technip Norge AS - Kjørboveien 14 & 16 - 1337 Sandvika - Norway - www.technip.com<br />
Tel (Direct) +47 67 58 85 54- Switchboard +47 67 58 85 00 - Fax +47 67 58 85 85 - Mobile +47 98114711<br />
This email and any attached files ("Message") may contain confidential and/or<br />
privileged information. It is intended solely for the addressee(s). If you<br />
receive this Message in error, inform the sender by reply email, delete the<br />
Message and destroy any printed copy.<br />
Any unauthorized use, distribution, or copying of this Message or any part<br />
thereof is prohibited. Emails are susceptible to alteration. Neither Technip<br />
nor any of its affiliates shall be liable for the Message if altered or<br />
falsified nor shall they be liable for any damage caused by any virus that<br />
might be transmitted with this Message.<br />
Side 348<br />
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader
Filipstad områderegulering - <strong>Vedlegg</strong> 4 Høringsmerknader Side 349
Plan- og bygningsetaten<br />
Besøksadresse: Vahls gate 1, 0187 Oslo<br />
Postadresse: Boks 364 sentrum, 0102 Oslo<br />
Telefon: 02180<br />
Telefaks: 23 49 10 01<br />
Internett: www.prosjekt-fjordbyen.oslo.kommune.no