Rød+Grøn - april 2021
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LEDER: BØRN SKAL BÅDE SES OG HØRES<br />
APRIL <strong>2021</strong><br />
# 224<br />
GIV BØRNENE RET!<br />
Selvom vores samfund er fuld<br />
af ressourcer, lever mange børn<br />
under fattigdom og utryghed.<br />
<strong>Rød+Grøn</strong> kaster et blik på børns<br />
rettigheder og vilkår i <strong>2021</strong>.<br />
Tema side 12-23
Redaktør: Simon Halskov<br />
Redaktion:<br />
Sarah Glerup Kristensen,<br />
Astrid Vang Hansen,<br />
Frederik Kronborg,<br />
Lars Hostrup Hansen,<br />
Lole Møller, Anne Overgaard<br />
Jørgensen, Maria Prudholm<br />
og Jon Burgwald.<br />
Art Director:<br />
Maria Prudholm<br />
Kontakt:<br />
medlemsblad@enhedslisten.dk<br />
ISSN: 1903-8496<br />
Abonnementspris:<br />
Uden medlemskab af<br />
Enhedslisten: 150 kr./år<br />
Institutioner: 250 kr./år<br />
Medlemmer modtager<br />
automatisk bladet.<br />
Administration/<br />
abonnement: 33 93 33 24<br />
Næste deadline:<br />
11. juni<br />
Udgives af: Enhedslisten<br />
Forsidetegning:<br />
Luka Hejl<br />
INDHOLD<br />
AKTUEL POLITIK<br />
3 Siden sidst<br />
4 Oprør i sundhedssektoren<br />
5 Urafstemningsresultatet<br />
6 Boligudspil uden forebyggelse<br />
7 Ø ud af affaldsforlig<br />
7 Kort nyt fra Folketinget<br />
8 Fremtidens landbrug<br />
10 Ansvarsløse arbejdsgivere<br />
11 EU’s skattehul kan lukkes<br />
ORGANISATION<br />
24 Handikapområdet ud af kommunerne<br />
25 Kulsort vanvid på Lolland-Falster<br />
26 Netværk for kvinder og kønsminoriteter<br />
28 Nyt fra ungdomspartierne<br />
30 Partioffensiv i august<br />
31 Annoncer og meddelelser<br />
32 Kulturfestival er online<br />
TEMA<br />
12 Giv børnene ret!<br />
Selvom vores samfund er fuld af ressourcer, lever<br />
mange børn under fattigdom og utryghed. <strong>Rød+Grøn</strong><br />
kaster et blik på børns rettigheder og vilkår i <strong>2021</strong>.<br />
13 Børneomsorg med mørke skygger<br />
14 Regeringens børneudspil<br />
16 Når tvangsfjernelser tager fejl<br />
18 Joannahuset<br />
19 Børnefattigdom<br />
20 Transkønnede børn<br />
23 Børnene ud af fangelejren<br />
Oplag: 8.550<br />
Tryk: KLS Grafisk Hus<br />
BØRN SKAL BÅDE SES OG HØRES<br />
Lisbeth Torfing<br />
Medlem af Enhedslistens<br />
hovedbestyrelse<br />
Som samfund har vi pligt til at hjælpe<br />
og sørge for alle børn, men det står ikke<br />
altid klart, hvordan vi bedst gør det.<br />
Børn er mennesker, som endnu ikke er voksne. Vi voksne mener<br />
som regel meget om børn, men børnene har også selv<br />
en stemme, hvis vi lader dem komme til orde. Så jeg spurgte<br />
mine egne børn, hvad de mener er vigtigt for børn.<br />
Min datter på 10 svarede: Det vigtigste er, at der er nogen,<br />
der tager sig af én. At de holder af én, og at man føler sig elsket.<br />
Det er også vigtigt, at man kan gå i skole og lære noget<br />
– selvom det ikke altid er sjovt. Min søn på 12 tilføjede:<br />
også, at der ikke lægges pres på, at børn skal være på en<br />
bestemt måde ud fra ens køn, f.eks. at man skal spille fodbold<br />
som dreng eller kunne lide bestemte farver.<br />
Deres svar peger på nogle helt grundlæggende ting i et godt<br />
børneliv: at have en tryg base, kærlige relationer til andre,<br />
muligheden for at udvikle sig og lære, og sidst, men ikke<br />
mindst, retten til at være dén, man er.<br />
Som samfund har vi pligt til at hjælpe og sørge for alle<br />
børn, men det står ikke altid klart, hvordan vi bedst gør<br />
det. Nogle ting er åbenlyse: Børn får bedre mulighed for at<br />
udvikle sig og lære, hvis der er ressourcer nok til at tage sig<br />
af dem. Derfor skal vi have ordentlige normeringer i dagtilbud,<br />
en langt lavere klassekvotient og rimelig forberedelsestid.<br />
Vi skal også sænke arbejdstiden til 30 timer. Det vil bl.a.<br />
give familierne mere tid og overskud i hverdagen. Og så<br />
skal vi fortsat arbejde for ligestilling og imod kønsbestemte<br />
forventninger overalt i samfundet. Det vil være til<br />
gavn for alle.<br />
Men hvad med de børn, der slet ikke kan komme i skole, og<br />
de familier som slet ikke fungerer? Hvad med de børn som<br />
oplever uoverensstemmelse mellem køn og krop? Her er<br />
samfundet nødt til at tage stilling til beslutninger, som er<br />
langt mere indgribende for det enkelte barn. Og det kan<br />
være svært. Vi skal respektere børns ret til have indflydelse<br />
på eget liv, men vi skal også tage det voksne ansvar for<br />
børn, som er i klemme. Det bliver aldrig en nem balance,<br />
men det kan gøres bedre end nu.<br />
Og så skal regeringen naturligvis bringe børnene hjem fra<br />
de syriske fangelejre. For børn er børn, og de har ikke ansvar<br />
for de voksnes handlinger, men vi har ansvar for dem.<br />
2
Vi har ikke kunnet se nogen juridiske veje i Red Barnet til at hente børnene<br />
til Danmark uden deres mødre. Og selv hvis man fandt en juridisk vej, der<br />
ikke var i strid med konventionerne, så ville det stride mod vores anbefaling helt<br />
klart. Simpelthen fordi børnene vil blive traumatiseret yderligere af at blive adskilt<br />
fra deres primære omsorgsperson – i dette tilfælde mødrene.<br />
Johanne Schmidt-Nielsen,<br />
generalsekretær<br />
i Red Barnet, om<br />
de danske børn i Syrien.<br />
Foto: Martin Bubandt<br />
DEN GODE NYHED<br />
IA vinder valget i Grønland. Inuit Ataqatigiit er Grønlands<br />
største parti efter det netop overståede valg til Inatsisartut,<br />
Grønlands parlament. Venstrefløjspartiet, der bl.a. arbejder<br />
imod et stort mineprojekt i landet, blev størst med 36,6 procent<br />
af stemmerne. Dermed leder partiet i skrivende stund<br />
regeringsforhandlingerne.<br />
– Det blev debatten om socialpolitikken, minedrift og fiskeriet,<br />
der afgjorde valget. IA lagde stor vægt på, at der<br />
ikke skal graves uran i Kvanefjeld. Det var mere end 70 procent<br />
af grønlænderne enige i, forklarer Christian Juhl, grønlandsordfører<br />
for Enhedslisten.<br />
DEN DÅRLIGE NYHED<br />
Regeringen svigter klimamål. Klimarådet har i en rapport<br />
konkluderet, at regeringen med dens nuværende initiativer<br />
ikke er på vej til at nå 70 procent-reduktionsmålet i 2030.<br />
– Regeringen har et kæmpe problem. Nu må den forklare<br />
sig over for Folketinget, hvor et stort flertal har vedtaget klimaloven.<br />
Klimaministeren skal give konkrete bud på, hvad<br />
regeringen vil gøre for at leve op til klimaloven – og det skal<br />
gå stærkt, understreger Mai Villadsen, politisk ordfører for<br />
Enhedslisten.<br />
SIDEN<br />
SIDST<br />
MODSTANDEN FORTSÆTTER I SLAGET OM LÆRKESLETTEN<br />
Københavns Borgerrepræsentation har vedtaget den endelige lokalplan, som blåstempler byggeri på 219.000<br />
kvadratmeter af Amager Fælleds natur. Befolkningen gør dog stadig modstand. Støt kravet om folkeafstemning på nettet<br />
– søg efter ”Lærkesletten folkeafstemning”.<br />
Foto: Maria Prudholm<br />
SIDEN SIDST 3
OPRØR I SUNDHEDSSEKTOREN<br />
Sygeplejerskerne har stemt nej til overenskomsten.<br />
En fjerdedel af jordmøderne har skrevet under<br />
på en radikal protest imod dårlige arbejdsforhold.<br />
Et borgerforslag om opgør med ulige løn har samlet<br />
mere end 50.000 underskrifter. <strong>Rød+Grøn</strong> har talt<br />
med Frida Groth, som er en af initiativtagerne<br />
bag borgerforslaget og kontaktperson<br />
for Enhedslistens faglige netværk for sundhedsfag.<br />
ARBEJDSMARKED<br />
Astrid Vang Hansen, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Frida går lige til sagen, da jeg ringer til<br />
hende for at tale om situationen i<br />
sundhedssektoren.<br />
– Sygeplejerskerne er blevet kastet<br />
rundt det seneste år. Jeg har talt med<br />
barselssygeplejersker, der i 30 år har<br />
arbejdet med ammerådgivning og<br />
KOM MED I NYT SUNDHEDSNETVÆRK<br />
med at håndtere sår efter kejsersnit.<br />
Pludselig bliver de sat ind på corona-afsnit<br />
og skal stå med lungepatienter.<br />
Så kan det godt være, at man for<br />
30 år siden fik en generel sygeplejeuddannelse,<br />
men det er stadig hårdt at<br />
blive kastet rundt på den måde, forklarer<br />
Frida, som er selv er jordmoderstuderende.<br />
Der er andet og mere på spil end<br />
corona, vurderer Frida.<br />
– Med #metoo-protesterne er mange<br />
kvinder i sundhedsfagene, ligesom i<br />
samfundet generelt, blevet mere op-<br />
Også i Enhedslisten er der nyt på den sundhedsfaglige front: der er opstartet<br />
et nyt fagligt netværk for sundhedsfag. Her samles sygeplejersker, jordemødre,<br />
fysioterapeuter m.fl. for at koordinere og dele erfaringer. Netværket har<br />
holdt et enkelt møde med mange deltagere.<br />
Arbejder du i et sundhedsfag? Så kom med i Enhedslistens<br />
faglige netværk for sundhedsfag.<br />
Kontakt Frida Groth på telefon 60 52 20 90<br />
eller e-mail fridagroth@gmail.com<br />
4 INDLAND
Det viser, hvor stor<br />
frustrationen er blandt<br />
jordemødrene, og hvor langt<br />
man er villig til at gå. Vi elsker jo<br />
vores fag og vil enormt gerne<br />
arbejde på fødegangene.<br />
Alligevel står vi sammen om at<br />
sige nej til job. Det er et nødråb.<br />
Frida Groth<br />
mærksomme på kønnet ulighed. Derfor<br />
er de også blevet mere opmærksomme<br />
på, at den dårlige løn og de dårlige arbejdsforhold<br />
som de oplever, er et<br />
strukturelt problem, der handler om sexisme<br />
og ulighed mellem køn, siger hun<br />
og uddyber:<br />
– Pludselig blev det sexet at tale om<br />
tjenestemandsreformen fra 1969, der<br />
stadfæstede den ulige løn mellem kvindefag<br />
og mandefag. Det var det godt<br />
nok ikke for få år siden, griner Frida.<br />
Nødråb fra jordemødrene<br />
Der findes ca. 3.800 jordemødre og jordemoderstuderende<br />
i Danmark. 1.071<br />
af dem har skrevet under på en erklæring<br />
om, at de ikke vil tage job i det offentlige<br />
sundhedsvæsen, før de er blevet<br />
sikret et markant lønløft og bedre<br />
arbejdsforhold. Frida var en af de første<br />
til at skrive under.<br />
– Det viser, hvor stor frustrationen<br />
er blandt jordemødrene, og hvor<br />
langt man er villig til at gå. Vi elsker jo<br />
vores fag og vil enormt gerne arbejde<br />
på fødegangene. Alligevel står vi sammen<br />
om at sige nej til job. Det er et<br />
nødråb.<br />
Frida var også blandt initiativtagerne<br />
bag borgerforslaget om et opgør<br />
med tjenestemandsreformen. På kun<br />
otte dage samlede forslaget 50.000 underskrifter,<br />
og nu har gruppen bag taget<br />
det næste skridt.<br />
– Frem til den dag, Folketinget skal<br />
behandle vores borgerforslag, vil vi stå<br />
hver tirsdag kl. 15-17 foran Christiansborg.<br />
Vi kalder det Tjenestemandstirsdag.<br />
Formålet er at lægge pres på politikerne<br />
bag kravet om ligeløn. Jeg håber<br />
selvfølgelig, at mange af Enhedslistens<br />
medlemmer også vil dukke op og<br />
demonstrere sammen med os.<br />
URAFSTEMNINGEN<br />
OM FOLKETINGS-<br />
KANDIDATERNE<br />
I tre uger har Enhedslistens medlemmer stemt på deres<br />
favoritkandidater til Folketinget. Her er afstemningens<br />
top 21, som danner grundlag for valget af spidskandidater<br />
– skulle der blive udskrevet valg i løbet<br />
af det næste år.<br />
1. Mai Villadsen, Brønshøj-Husum<br />
2. Victoria Velásquez, Vesterbro<br />
3. Rosa Lund, Blågård<br />
4. Peder Hvelplund, Hjørring<br />
5. Rune Lund, Brønshøj-Husum<br />
6. Søren Søndergaard, Gladsaxe<br />
7. Jette Gottlieb, Christianshavn<br />
8. Ibrahim Benli, Herlev<br />
9. Søren Egge Rasmussen, Aarhus Øst<br />
10. Poya Pakzad, Vesterbro<br />
11. Rasmus Vestergaard Madsen,<br />
Ydre Nørrebro<br />
12. Sinem Demir, Nordvest<br />
13. Christine Lundgaard, Blågård<br />
14. Aida Ammary, Ydre Nørrebro<br />
15. Maria Temponeras, Skanderborg<br />
16. Anne Hegelund, Aarhus Vest<br />
17. Mathilde Vinther, Indre Nørrebro<br />
18. Leila Stockmarr, Indre By Kbh.<br />
19. Astrid Vang Hansen, Aalborg<br />
20. Maja Albrechtsen, Aarhus Nord<br />
21. Eva Milsted Enoksen,<br />
Christianshavn<br />
Efter urafstemningen har Maja Albrechtsen<br />
trukket sit kandidatur. Den<br />
endelige kandidatliste skal afgøres af<br />
de delegerede på Enhedslistens<br />
årsmøde den 22.-24. maj.<br />
DE STOPPER I FOLKETINGET<br />
Fire nuværende folketingsmedlemmer stopper efter næste<br />
folketingsvalg, da de falder for rotationsprincippet. Det drejer<br />
sig om:<br />
• Pernille Skipper<br />
• Eva Flyvholm<br />
• Christian Juhl<br />
• Henning Hyllested<br />
• Jakob Sølvhøj har valgt at stoppe som folketingsmedlem.<br />
INDLAND 5
Foto: Maria Prudholm<br />
REGERINGENS BOLIGUDSPIL HAR<br />
INTET AT GØRE MED FOREBYGGELSE<br />
BORGERFORSLAG FORKASTET<br />
Regeringens udspil om et tillæg<br />
til parallelsamfundsaftalen,<br />
populært og stigmatiserende<br />
kaldet ”ghettopakken”, er en<br />
ærgerlig cocktail af dårlige<br />
tiltag med enkelte lyspunkter.<br />
BOLIGPOLITIK<br />
Simon Halskov, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
55.000 mennesker havde underskrevet et borgerforslag, der ville<br />
stoppe nedrivninger og salg af almene boliger og afskaffe de<br />
tre ghettolister. I <strong>april</strong> blev forslaget dog stemt ned i Folketinget<br />
– hvilket bl.a. ærgrede Enhedslisten.<br />
– Nedrivninger, salg af boliger, konvertering af boliger skaber<br />
utryghed lokalt for mange tusinde mennesker. Mange tænker:<br />
”Hvem bliver de næste?”. Der flyttes hele tiden på målstolperne,<br />
så beboerne bliver tabere i en politisk konkurrence om at være<br />
hårdest overfor bestemte boligområder, påpegede Enhedslistens<br />
boligordfører, Søren Egge Rasmussen.<br />
Regeringen lader endnu flere almene<br />
boligområder få et mærkat – nu hedder<br />
det så ”forebyggelsesområder”.<br />
Det kan jo lyde tilforladeligt, men bag<br />
navnet gemmer sig ikke en styrket boligsocial<br />
indsats, en hjælpende hånd til<br />
jobskabelse blandt unge i områderne<br />
eller et løft af nærpolitiarbejdet og<br />
SSP-arbejdet.<br />
– Regeringens opfattelse af forebyggelse<br />
ligger milevidt fra Enhedslistens.<br />
Regeringen vil udelukkende bruge pisken<br />
og mangler fuldstændig tiltag,<br />
som rent faktisk vil være med til at<br />
løfte områderne, konstaterer Enhedslistens<br />
boligordfører Søren Egge Rasmussen<br />
og fortsætter:<br />
– Det er jo bemærkelsesværdigt, at<br />
der intet står om en boligsocialindsats,<br />
endsige om indsatser til at løfte beskæftigelsen<br />
eller uddannelsesniveauet<br />
i områder, som regeringen jo<br />
mener er en del af problemet.<br />
Et enkelt lyspunkt i udspillet<br />
I stedet lægger regeringen op til nogle<br />
mildest talt voldsomme tiltag, som<br />
omfatter obligatorisk fleksibel udlejning,<br />
stramning af reglerne for kommunal<br />
anvisning, mulighed for godkendelse<br />
af nedrivning af almene familieboliger<br />
og genhusning efter samme<br />
regler som gælder for udsatte boligområder.<br />
– Regeringens såkaldte forebyggende<br />
tiltag efterlader mig med det<br />
store ubesvarede spørgsmål: hvor skal<br />
alle de mennesker, som nu heller ikke<br />
må bo i de nye 58 ”forebyggelsesområder”,<br />
så bo, spørger Søren Egge Rasmussen.<br />
Regeringen peger på muligheden for<br />
at anvise ind i store private udlejningsboliger.<br />
Dette finder Enhedslistens boligordfører<br />
rigtig positivt.<br />
– Det har Enhedslisten længe talt<br />
for. Det er et tiltag, som er helt nødvendigt,<br />
hvis vi for alvor skal begynde<br />
at få mere blandede boliger. Men vi<br />
mangler nu at se, om det kan dække<br />
hele det store behov for boliger, som<br />
dette udspil og den oprindelige parallelsamfundspakke<br />
efterlader, påpeger<br />
Søren Egge Rasmussen.<br />
6 INDLAND
SORT TRANSPORT-<br />
UDSPIL<br />
Med milliardstore investeringer i nye<br />
motorveje vil regeringen forsat have<br />
bilen som det primære transportmiddel.<br />
Enhedslisten ønsker i stedet en visionær<br />
mobilitetsplan, hvor klimaet er<br />
i højsædet.<br />
– Vi har i 60 år forsøgt at bygge os ud<br />
af trængselsproblemerne på vores<br />
veje, men problemet er kun blevet<br />
værre. Der er brug for en helt ny tilgang<br />
med fokus på miljø, natur og<br />
klima, siger transportordfører Rasmus<br />
Vestergaard Madsen.<br />
NEJ TIL MILITÆR-<br />
OPERATION I SAHEL<br />
Regeringen vil sende danske specialstyrker<br />
til fransk militæroperation i Sahel.<br />
Det er dybt problematisk og sker<br />
ikke med Enhedslistens stemmer, garanterer<br />
forsvarsordfører Eva Flyvholm.<br />
– Danmark burde gå foran med humanitær<br />
bistand og politisk støtte til<br />
forandringer, i stedet for at følge efter<br />
Frankrig som en lille krigshungrende<br />
hund, mener hun.<br />
KAN FORTSAT LUKRERE<br />
PÅ SOCIALE TILBUD<br />
Enhedslisten kunne ikke samle flertal<br />
for et forbud mod at trække profit ud<br />
af sociale døgninstitutioner og andre<br />
sociale tilbud. Det betyder, at griske<br />
ejere stadig kan blive millionærer af<br />
skattekroner, der burde gå til udsatte<br />
børn.<br />
– Jeg er rasende på især DF og Radikale.<br />
De snakker og snakker om at<br />
være sociale, men når det kommer til<br />
stykket, så vil de hjertens gerne lade<br />
ting som det her fortsætte, konstaterer<br />
Pernille Skipper.<br />
NYT FRA<br />
FOLKE-<br />
TINGET<br />
ENHEDSLISTEN FORLADER AFFALDSFORLIG<br />
Sidste år gik Enhedslisten med<br />
i en affaldsaftale for at forhindre<br />
en privatisering og sikre<br />
en grønnere, mere klimavenlig<br />
affaldssektor. Nu presser<br />
konkurrenceudsættelse partiet<br />
ud af aftalen.<br />
Simon Halskov, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Da affaldsaftalen blev forhandlet, ville<br />
Enhedslisten give kommunerne en<br />
chance for en planlagt afvikling i stedet<br />
for den skadelige privatisering, som der<br />
hele tiden har været flertal for. Det lykkedes<br />
efter hårde forhandlinger at få en<br />
chance for en offentligt styret proces<br />
om nedlukningen af anlæg. Kommunernes<br />
Landsforening fik opgaven med at<br />
lave en liste over de forbrændingsanlæg,<br />
der skulle lukke. Sidenhen afviste<br />
Energistyrelsen dog KL’s lukkeliste.<br />
– Enhedslisten har stillet en lang<br />
række spørgsmål og påpeget uklarheder<br />
og fejl i Energistyrelsens afvisning.<br />
Alle vores spørgsmål er desværre blevet<br />
ignoreret, og forligskredsen går videre<br />
med konkurrenceudsættelse. Det<br />
kan Enhedslisten ikke støtte op om.<br />
Derfor har vi trukket os fra forliget, forklarer<br />
klimaordfører Peder Hvelplund.<br />
Mange rædselsscenarier<br />
Konsekvenserne af markedsgørelsen<br />
kan hurtigt blive grumme:<br />
– Forbrugerne kan få ekstraregninger,<br />
der falder helt tilfældigt rundt om<br />
i landet, afhængigt af om det lokale<br />
anlæg overlever eller går konkurs med<br />
en kæmpe gæld. Nye og miljøeffektive<br />
værker med stor gæld kan lukke, mens<br />
gamle og miljøskadelige værker, der<br />
har betalt gælden ud, kan fortsætte,<br />
nævner Peder Hvelplund og fortsætter:<br />
– Vi kan se værker, der går helt til<br />
grænsen for, hvad de må udlede af<br />
skadelige stoffer. Og dansk affald, der<br />
sendes på kryds og tværs i Europa,<br />
mens de nationale anlæg bliver nødt<br />
til at importere mere affald for at<br />
holde kedlerne i gang og undgå konkurs.<br />
Nye og miljøeffektive værker<br />
risikerer at lukke, mens<br />
gamle og miljøskadelige<br />
værker, der har betalt<br />
gælden ud, kan fortsætte.<br />
Foto: iStock<br />
INDLAND 7
NY LANDBRUGSREFORM<br />
SKAL DEMOKRATISERE<br />
ADGANGEN TIL JORD<br />
Mange landbrug står til at<br />
skifte ejer de næste ti år, og<br />
udenlandske kapitalfonde står<br />
på spring. Der er brug for en<br />
omfattende reform, som både<br />
kan sikre et bæredygtigt landbrug,<br />
demokratisk kontrol over<br />
jorden og fornyet liv til landområderne.<br />
LANDBRUG<br />
Rasmus Vestergaard Madsen,<br />
miljøordfører for Enhedslisten<br />
og økologisk landmand<br />
De fleste danske landbrug er i dag så<br />
store, at kun bugnende kapitalfonde<br />
har råd til at opkøbe dem. Og de står<br />
på spring med pengepungen fremme,<br />
når halvdelen af de danske landmænd<br />
over de næste ti år går på pension.<br />
Med den udsigt risikerer vi, at udenlandske<br />
investorer og kapitalfonde tager<br />
magten over vores natur, klimaet,<br />
fødevarerne, drikkevandet og livet i<br />
landdistrikterne. Og vi risikerer, at kapitalfondene<br />
sætter deres enøjede fokus<br />
på profit over en hurtig grøn omstilling.<br />
Med de kommende landbrugsforhandlinger<br />
har vi en unik chance for at<br />
gentænke landbrugssektoren og gennem<br />
en jordreform sikre, at jorden<br />
kommer på fællesskabets hænder, at<br />
vi når i mål med den grønne omstilling<br />
og genskaber livet på landet.<br />
De usikre globale finansmarkeder<br />
og den lave rente gør landbruget til et<br />
interessant investeringsobjekt for kapitalfonde.<br />
Kinesiske, engelske, tyske<br />
og hollandske rigmænd nyder godt af,<br />
at skiftende regeringer gentagne<br />
gange har åbnet for godteposen og liberaliseret<br />
landbrugsloven. Kapitalfondene<br />
og udlændinge har allerede<br />
taget for sig af retterne og opkøbt et<br />
areal større end Bornholm.<br />
Ambitiøs jordreform<br />
De sidste liberaliseringer af landbrugsloven<br />
blev lavet på et bagtæppe af<br />
galoperende jordpriser og dårlige investeringer<br />
fra landmænd før finanskrisen.<br />
Her blev kapitalfondene<br />
udset til at redde landbruget. Længe<br />
havde det nemlig været svært at tiltrække<br />
kapital, da afkastet er højere<br />
på obligationer end på landbrugsdrift.<br />
Skiftende regeringer har ønsket, at<br />
landbruget skulle ende som investeringsobjekt<br />
på lige fod med anden<br />
storindustri. Mens det stort set er blevet<br />
umuligt for unge landmænd at<br />
overtage et landbrug på grund af gårdenes<br />
størrelse, høje jordpriser og<br />
store kapitalkrav fra bankerne.<br />
I forståelsespapiret er det aftalt mellem<br />
støttepartierne og regeringen, at<br />
regeringen skal tage initiativ til en jordreform.<br />
Det er samtidig aftalt, at der<br />
skal laves bindende reduktionsmål for<br />
landbrugets udledning af drivhusgasser,<br />
og at landbrugsstøtten skal bidrage til<br />
en mere bæredygtig produktion.<br />
En jordreform har potentiale til at løse<br />
den alenlange række af problemer, som<br />
ligger i slipstrømmen af industrilandbruget.<br />
Problemerne her handler nemlig<br />
ikke kun om kapital og ejerskifte. Årtiers<br />
fokus på vækst, effektivisering og en<br />
overudnyttelse af naturressourcer har<br />
resulteret i, at jorden er udpint, at ha-<br />
Årtiers fokus på vækst, effektivisering og en<br />
overudnyttelse af naturressourcer har resulteret i,<br />
at jorden er udpint, at havene belastes af alt for mange<br />
næringsstoffer, at vores drikkevand bliver fyldt<br />
med pesticider, en massiv klimabelastning<br />
og alt for lidt plads til naturen.<br />
Foto: iStock<br />
8 KLIMA OG MILJØ
Foto: Maria Prudholm<br />
Foto: Maria Prudholm<br />
Hvis jorden har stor<br />
naturværdi eller er lavbundsjorde,<br />
skal de tages ud af<br />
drift og gøres til naturområder<br />
på ny. Ligesom jorde i jordbrugsfonden<br />
også kan bruges<br />
til jordfordeling ved udtagning<br />
af natur- og lavbundsjorde<br />
hos andre landmænd.<br />
vene belastes af alt for mange næringsstoffer,<br />
at vores drikkevand bliver fyldt<br />
med pesticider, en massiv klimabelastning<br />
og alt for lidt plads til naturen.<br />
Samtidig har landområderne oplevet<br />
en befolkningsflugt. Mange vil væk<br />
fra gyllestanken og politikernes nedprioritering<br />
af landdistrikterne.<br />
Et nyt grønt danmarkskort<br />
De store jordreformer i 1800- og<br />
1900-tallet blev formet af folkelige<br />
krav om ejerskab og mulighed for at<br />
skabe et godt liv for den brede befolkning<br />
på landet. I dag er det et stærkt<br />
folkeligt krav om at afværge klima- og<br />
biodiversitetskrisen. Det kalder på en<br />
bæredygtig jordreform.<br />
Ejerskabet over de danske jorde<br />
minder nu uhyrligt meget om ejerskabet<br />
over jorden i den feudale middelalder.<br />
0,6 procent af befolkningen ejer<br />
60 procent af jorden. Og når vi kigger<br />
på et danmarkskort, er det altovervejende<br />
marker med foder til den enorme<br />
animalske produktion, vi ser.<br />
Tiden er inde. For i disse år er pensionsmodne<br />
landmænd klar til at sælge<br />
deres landbrug for at komme ud af erhvervet<br />
og ind i pensionisttilværelsen.<br />
Ofte er pensionen bundet i gården.<br />
Hvis vi ikke igen laver regler om, hvor<br />
meget jord, der må ejes – og af hvem –<br />
så er sandsynligheden for, at kapitalfonde<br />
opkøber hele Vendsyssel eller<br />
Fyn og omdanner det til en stor majsmark,<br />
ikke længere blot en teoretisk risiko,<br />
men et realistisk skrækscenarie.<br />
Et første skridt i en jordreform er en<br />
genindførsel af tidligere regler i landbrugsloven<br />
om, at der er en grænse for,<br />
hvor stort et landbrug må være. Samtidig<br />
bør der oprettes en statslig jordbrugsfond,<br />
som tilbyder at overtage de<br />
pensionsmodne landmænds jord. Det<br />
bakker nu også De Radikale op om.<br />
Brugsret over jorden<br />
Hvis jorden i den statslige jordbrugsfond<br />
har stor naturværdi eller er lavbundsjorde,<br />
skal de tages ud af drift og<br />
gøres til naturområder på ny. Ligesom<br />
jorde i fonden også kan bruges til jordfordeling<br />
ved udtagning af natur- og<br />
lavbundsjorde hos andre landmænd.<br />
De resterende jorde kan udstykkes<br />
til unge landmænd efter jordrenteprincippet,<br />
hvor landmanden ikke ejer<br />
jorden, men årligt betaler en afgift til<br />
staten for jordens værdi og får brugsret<br />
over jorden. Det vil give unge landmænd<br />
en chance for at få jord under<br />
neglene. Der skal selvfølgelig samtidig<br />
stilles krav om, at jorden dyrkes økologisk<br />
og på en bæredygtig måde, hvor<br />
der bindes kulstof i jorden og vandløb<br />
ikke forurenes.<br />
I mange landsbyer vil det betyde, at<br />
der ikke længere vil være én stor svinefabrik,<br />
men at jorden kan fordeles<br />
på flere hænder. Det vil kunne lokke<br />
flere familier tilbage til frisk luft og<br />
åbne vidder. Det vil give mulighed for<br />
flere arbejdspladser i landbruget og<br />
for mere lokalforarbejdning af fødevarer.<br />
Herved vil livet i landsbyerne igen<br />
kunne blive attraktivt, så der kan holdes<br />
liv i den lokale skole og købmand,<br />
og det vil samtidig sikre flere skattekroner<br />
i landkommunerne.<br />
Med en ambitiøs jordreform kan vi<br />
demokratisere adgangen til jorden i<br />
Danmark. Vi kan skabe arbejdspladser,<br />
liv i landdistrikterne og i fællesskab afværge<br />
klima- og biodiversitetskrisen.<br />
Nu mangler vi blot den politiske vilje<br />
hos regeringen til at lave århundredets<br />
jordreform og skabe fremtidens grønne<br />
Danmark.<br />
KLIMA OG MILJØ 9
ARBEJDSGIVERE LØBER<br />
FRA ANSVARET<br />
I de senest år er platformsøkonomien<br />
for alvor vokset<br />
frem. Via en app på telefonen<br />
er det nemt at bestille alt fra<br />
rengøring af sit hjem til den<br />
hurtige aftensmad. Desværre<br />
sker det på bekostning<br />
af medarbejdernes løn<br />
og arbejdsforhold.<br />
EU<br />
Frederik W. Kronborg, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
I årevis har det været muligt at bestille<br />
en pizza over telefonen og få den leveret<br />
med et bud. I dag er servicen flyttet<br />
over på apps – knyttet til online platforme.<br />
For kunden er der ikke den store<br />
forskel. Det er der til gengæld for dem,<br />
der leverer pizzaen.<br />
– Tidligere var budene ansat af f.eks.<br />
restauranten, enten som bud eller i<br />
forbindelse med servicearbejde. I dag<br />
arbejder budene for platforme, men<br />
platformene påtager sig ikke et arbejdsgiveransvar.<br />
De vil gerne trække<br />
overskuddet fra forretningen hjem,<br />
men de vil ikke påtage sig ansvaret i<br />
forhold til at sikre ordentlige arbejdsforhold<br />
for medarbejderne, forklarer<br />
Henning Overgaard, der er forbundssekretær<br />
i 3F.<br />
En hurtigt voksende forretningsmodel<br />
med alvorlige konsekvenser<br />
Hvis platformene nægter at betragte<br />
sig selv som arbejdsgivere, er det også<br />
ret svært at få placeret arbejderne på<br />
platformene som lønmodtagere med<br />
de rettigheder, der følger med – herunder<br />
ikke mindst retten til at organisere<br />
sig og tegne en overenskomst.<br />
Platformsøkonomien i vækst. Den<br />
breder sig til et utal af brancher og undergraver<br />
retten til kollektive forhandlinger<br />
og overenskomster.<br />
– Når de store platforme ikke er en<br />
del af systemet, skabes der ubalance i<br />
hele arbejdsmarkedsmodellen og et<br />
ulige forhold for de arbejdstagere, der<br />
tilbyder deres arbejde. På lang sigt er vi<br />
bekymrede for, hvad en sådan udvikling<br />
betyder for hele arbejdsmarkedet, når<br />
arbejdsgiverne ikke tager deres ansvar<br />
på sig, siger Henning Overgaard.<br />
Platformene er samtidig grænseoverskridende<br />
og hører måske slet ikke<br />
hjemme i det land, hvor de har deres<br />
forretninger.<br />
Danmark løser ikke problemet<br />
alene<br />
– Vi kan ikke klare det i Danmark alene.<br />
Vi hænger sammen med det arbejdsmarked,<br />
der er omkring os. Hvis man<br />
kigger på f.eks. Uber, så er de registreret<br />
i Holland men tilbyder deres service<br />
i andre lande. Det betyder, at vi skal<br />
løse problemet på tværs af grænserne,<br />
siger Henning Overgaard og<br />
fortsætter:<br />
– Det kan koges ned til, at hvis både<br />
Folketinget og EU virkelig vil hjælpe de<br />
prækært ansatte på platformene, så<br />
skal vi først og fremmest løse den gordiske<br />
knude, at platformene tror, de<br />
kan konvertere lønmodtagere til selvstændige<br />
– altså det, jeg kalder falske<br />
selvstændige.<br />
Ifølge Henning Overgaard er løsningen<br />
først og fremmest, at flere falske<br />
selvstændige defineres som lønmodtagere.<br />
– Kun på den måde kan vi få styr på<br />
begreberne og sikrer, at platformene<br />
får arbejdsgiveransvar for deres ansatte.<br />
10 INTERNATIONALT
EU’S SKATTEHUL KAN LUKKES<br />
Tidligere var budene ansat<br />
af f.eks. restauranten,<br />
enten som bud eller i forbindelse<br />
med servicearbejde. I dag<br />
arbejder budene for platforme,<br />
men platformene påtager sig<br />
ikke et arbejdsgiveransvar.<br />
For første gang i utroligt lang<br />
tid ser det ud til, at der blæser<br />
nye skattevinde i EU-systemet.<br />
Med en forandringsparat administration<br />
under Joe Biden i<br />
USA og med nyfundne stædige<br />
kræfter i EU-Parlamentet ser<br />
det ud til, at EU for første gang<br />
kan spille en positiv rolle i<br />
kampen imod skattely.<br />
EU<br />
Frederik W. Kronborg, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
EU er i dag en af de mest væsentlige<br />
årsager til verdens enorme problemer<br />
med skattely. Ifølge Tax Justice Network<br />
står landene inden for unionen i dag<br />
for hele 36 procent af de samlede globale<br />
midler, der er i skattely.<br />
Det har i årevis været et kendt faktum,<br />
at EU har holdt hånden over skattely<br />
og har sikret, at egne medlemslande<br />
har kunnet agere som skattely.<br />
Men årtiers kamp for de rigeste spekulanter<br />
bliver nu udfordret.<br />
Nye vinde i USA<br />
Som en del af sit nye kabinet har USA’s<br />
præsident Joe Biden udnævnt den tidligere<br />
Harvard-professor i økonomi Janet<br />
Jellen som ny finansminister.<br />
Selvom amerikansk økonom og venstreorienteret<br />
politik ikke helt plejer at<br />
rime, så er det tilfældet denne gang.<br />
Jellen har som sit første statement<br />
fastslået, at USA skal arbejde aktivt for<br />
en international fælles bund under<br />
selskabsskatten. Det kan betyde, at<br />
det arbejde, der i årevis er foregået i<br />
OECD, nu kan blive til virkelighed.<br />
Et af de afgørende problemer med<br />
de største skattely er, at multinationale<br />
selskaber i dag kan flytte deres<br />
profit fra det land, pengene er tjent i,<br />
til et land med en meget lav selskabsskat.<br />
Med en indførelse af de regler,<br />
der ligger fra arbejdet i OECD, vil man<br />
kunne opkræve den aftalte selskabsskat<br />
i landet, pengene er tjent, hvis de<br />
flyttes med fokus på en lavere sats.<br />
Det vil fra den ene dag til den anden<br />
kunne fjerne de multinationale selskabers<br />
mulighed for at spekulere i selskabsskat<br />
og sætte en prop i et stort<br />
skattehul.<br />
EU-Parlamentet skifter kurs<br />
Da det i januar lykkedes at samle et<br />
flertal i EU-Parlamentet for at anerkende,<br />
at EU-lande, der agerer som<br />
skattelylande, også skal behandles<br />
som skattelylande, var det et nybrud i<br />
systemet.<br />
Forslaget havde været til debat i<br />
sidste valgperiode og var faldet på<br />
målstregen, fordi det nødvendige flertal<br />
ikke kunne findes. I år blev det vedtaget<br />
med flere hundrede stemmers<br />
flertal. Det er et brud med den almindelige<br />
logik i et ellers meget økonomisk<br />
højreorienteret EU-Parlament.<br />
Det afgørende spørgsmål er nu, om<br />
det også kan lykkes at samle det nødvendige<br />
flertal for at indføre forslaget<br />
om selskabsskatten.<br />
EU har sikret, at egne<br />
medlemslande har kunnet<br />
agere som skattely. Men<br />
årtiers kamp for de rigeste<br />
spekulanter bliver nu<br />
udfordret.<br />
Henning Overgaard,<br />
forbundssekretær i 3F.<br />
Foto: iStock<br />
Foto: Wolt.com<br />
INTERNATIONALT 11
Børn har ret til at lege og have fritid.<br />
Men det bliver svært at lege med<br />
den ødelagte jord i vores hænder.<br />
Tegning: Frida, 13 år<br />
12 TEMA
GIV BØRNENE RET!<br />
Selvom vores samfund er fuld af ressourcer, lever mange børn under fattigdom<br />
og utryghed. I månedens tema kaster <strong>Rød+Grøn</strong> et blik på børns rettigheder<br />
og vilkår i <strong>2021</strong>.<br />
BØRNEFORSORG<br />
MED MØRKE SKYGGER<br />
Vi skal passe på ikke at gentage fortidens fejl<br />
ved at glemme forebyggelse til fordel for<br />
tvangsfjernelser. Månedens tema ser på børns<br />
rettigheder med afsæt i regeringens udspil ’Børnene<br />
Først’.<br />
Lole Møller, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Efter 14 års kamp fik Godhavnsdrengene sidste år endelig<br />
deres undskyldning for de overgreb og den misrøgt, de<br />
havde oplevet i statens varetægt i 1960’erne. Men deres historie<br />
er ikke enestående. Der kan skrives et jammersminde<br />
over de mange børn, der udsat for børneforsorg fik et liv<br />
præget af omsorgssvigt og hårdhændede opdragelsesmetoder.<br />
Børnene skulle opdrages til flid, orden, renlighed, lydighed<br />
og disciplin. Prygl og tæsk hørte til dagens orden på mange<br />
børnehjem. Oftest i det skjulte. Men da den socialdemokratiske<br />
folketingsmand Peter Sabroe tilbage i år 1908 åbnede<br />
en pakke med halvrådne fedtegrever i folketingssalen, gav<br />
det genlyd: Det var daglig kost for de børn, som levede under<br />
kummerlige forhold i den indremissionske opdragelsesanstalt<br />
Hebron.<br />
Bedsteborgere som selvbestaltede vogtere<br />
Filantropiske og kristelige foreninger har spillet en stor rolle<br />
som ”børnereddere”. De ville ”uskyld værne og ukrudt fjerne”,<br />
som Kristelig Forening til vildfarne børns redning skrev i deres<br />
blad omkring år 1900. Samme formål genfindes i den første<br />
børneforsorgslov fra 1905. Loven gav mulighed for at<br />
straffe kriminelle børn og redde forsømte børn. I begge tilfælde<br />
var svaret ofte anbringelse uden for hjemmet.<br />
Beslutningen lå hos værgerådene, som bestod af sognets<br />
bedsteborgere og det var deres småborgerlige pænhed,<br />
moral og menneskesyn, der blev bestemmende for, hvornår<br />
og hvordan der skulle gødes og luges. Der blev udfyldt skemaer<br />
og afgivet forklaringer og vurderinger, som både afspejlede<br />
fordomme og forudindtagethed: ”Hjemmet er i høj<br />
grad snavset og uordentligt. Moderen er drikfældig, en<br />
mandsperson, der hører til kvarterets værste bærme, har<br />
tilhold hos hende”.<br />
”Hjemmet er pænt og velordnet”, ”Moderen har sorte<br />
negle”, ”Barnet lyver, skulker fra skolen og har stjålet 4 kr. fra<br />
moderen”.<br />
Hjælp frem for tvangsfjernelser<br />
Børneforsorgens indsats har især været rettet mod fattige<br />
og ressourcesvage familier.<br />
Først med børneforsorgsloven i 1964 er det ikke længere<br />
formålet at fjerne og anbringe, men tværtimod at bevare<br />
børn i deres eget hjem med en helhedsorienteret hjælp til<br />
den sårbare og belastede familie. Og først med Bistandsloven<br />
bliver børneværnsarbejdet professionaliseret.<br />
Godhavnsdrengene har fået deres historie og tunge<br />
barndomsminder på udstilling på Danmarks Forsorgsmuseum.<br />
Men der kommer stadig alt for mange nødråb fra boog<br />
opholdsstederne om overgreb og svigt. De sociale tilsyn<br />
har sidste år registreret magtmisbrug på 70 ud af 614 døgninstitutioner.<br />
Regeringen har netop fremlagt deres reformudspil ’Børnene<br />
Først’, hvor der nu lægges op til flere og tidligere<br />
tvangsfjernelser. Men vil reformen sikre bedre børneliv og<br />
bedre anbringelser?<br />
Vil udsatte børn og sårbare familier få bedre hjælp og<br />
støtte? Enhedslistens bekymringer knyttet til udspillet og en<br />
status på børns rettigheder generelt er omdrejningspunktet<br />
for månedens tema.<br />
Til dette tema har vi<br />
fået børn til at lave<br />
tegninger. Tegnigerne<br />
har ikke nødvendigvis<br />
noget med artiklerne<br />
at gøre.<br />
TEMA 13
’BØRNENE FØRST’ MANGLER FOKUS PÅ<br />
Regeringens anbringelsesudspil rummer gode<br />
intentioner om børnerettigheder og stabilitet,<br />
men der mangler fokus på forebyggelse<br />
og ressourcer til ordentlig sagsbehandling.<br />
Anna Berg, socialpolitisk rådgiver<br />
Selvom der er gode takter i regeringens udspil til en anbringelsesreform,<br />
’Børnene Først’, kommer vi aldrig i mål uden at<br />
afsætte de nødvendige ressourcer til at styrke sagsbehandlingen<br />
og nedbringe arbejdspresset for socialrådgiverne.<br />
Det mener Enhedslisten, der desuden savner fokus på forebyggelse,<br />
tidlig opsporing og samarbejde med familierne i<br />
regeringens udspil.<br />
Rettigheder og sagsbehandling kræver ressourcer<br />
Hvis vi skal lykkes med at give udsatte børn en bedre hverdag,<br />
hvor børnene mærker deres rettigheder, er det afgørende at<br />
nedbringe arbejdspresset og det antal sager, den enkelte<br />
sagsbehandler sidder med. Socialrådgiverne på børneområdet<br />
er en af landets mest stressede faggrupper, og det siger<br />
sig selv, at man ikke kan sagsbehandle i høj kvalitet eller<br />
møde udsatte børn og deres familier med det nærvær, der er<br />
nødvendigt, når man skal tage sig af 35-40 sager ad gangen.<br />
Det skal sikre mulighed for sparring mellem sagsbehandlerne,<br />
forebygge fejl og forkerte afgørelser og desuden skabe ro<br />
og kontinuitet for udsatte børn i mødet med kommunen.<br />
For Enhedslisten er hovedfokus i forhandlingerne om en ny<br />
anbringelsesreform derfor at sørge for, at det bliver afsat de<br />
nødvendige ressourcer til, at socialrådgiverne har tid og kompetencer<br />
til opgaverne. Ellers risikerer vi, at de gode intentioner<br />
og flotte ord aldrig bliver til virkelighed. Konkret foreslår vi<br />
et lovbestemt loft over, hvor mange sager en socialrådgiver<br />
på børneområdet må sidde med. Tallet kan variere en smule<br />
efter sagsbehandlerens anciennitet og sagernes kompleksitet,<br />
men bør gennemsnitligt ligge på 25 sager pr. sagsbehandler.<br />
Desuden foreslår vi, at der altid kobles to sagsbehandlere<br />
på anbringelsessager. Det skal sikre mulighed for sparring<br />
mellem sagsbehandlerne, forebygge fejl og forkerte afgørelser<br />
og desuden skabe ro og kontinuitet for udsatte børn i<br />
mødet med kommunen.<br />
Behov for forebyggelse<br />
Et vigtigt mål med en reform af anbringelsesområdet må<br />
være, at børns mistrivsel opdages så hurtigt som muligt, så<br />
vi kan sætte ind med de rigtige indsatser, før problemerne<br />
vokser sig så store, at en anbringelse er nødvendig. Derfor<br />
er det ærgerligt, at de tidlige og forebyggende indsatser er<br />
fuldstændig fraværende i regeringens udspil.<br />
14 TEMA
FOREBYGGELSE<br />
Vi skal selvfølgelig fjerne børn, når det er nødvendigt, men<br />
hvis en anbringelse kunne være undgået med anden hjælp,<br />
så er det børnene, vi svigter.<br />
Selvfølgelig findes der forældre, som svigter. Og selvfølgelig<br />
er det for nogle børn bedst at vokse op i en anden familie<br />
end den, de er født ind i.<br />
Der findes allerede gode erfaringer med at have socialrådgivere<br />
tilknyttet folkeskoler og daginstitutioner. En sådan<br />
tværfaglig indsats kan hjælpe pædagoger og lærere med at<br />
støtte udsatte børn og tale med familierne om barnets behov.<br />
I Københavns Kommune har man eksempelvis fået kendskab<br />
til dobbelt så mange udsatte børn ved at tilknytte socialrådgivere<br />
til skoler og institutioner, ligesom børnene er<br />
meget yngre, når hjælpen sættes ind første gang. På den<br />
måde kan vi forhindre, at børns mistrivsel forværres. Det er<br />
god socialpolitik, som vi skylder udsatte familier.<br />
Alle børn har ret<br />
til et godt liv.<br />
Tegning: Luka, 10 år<br />
Forældre til udsatte børn er ikke fjender<br />
I regeringens udspil tegnes desværre et billede af udsatte<br />
børns forældre som fjender, der står i vejen for børns trivsel<br />
og udvikling, fordi de har interesser i modstrid med børnenes.<br />
Så simpel er virkeligheden ikke.<br />
Selvfølgelig findes der forældre, som svigter. Og selvfølgelig<br />
er det for nogle børn bedst at vokse op i en anden familie<br />
end den, de er født ind i. Disse børn skal naturligvis have<br />
et andet hjem, i en plejefamilie eller på en institution. Det<br />
betyder imidlertid ikke, at det altid vil være sundt for sådanne<br />
børn at ’kappe båndene’ til deres biologiske forældre.<br />
Børn er ikke små planter, der bare kan ompottes: lidt<br />
frisk jord, og så er den hjemme! Nej, børns problemer med<br />
og kærlighed til deres forældre forsvinder ikke, fordi vi giver<br />
dem et nyt hjem. Og hvis vi fjerner børn fra forældre med<br />
tvang, når der kunne været givet hjælp og støtte på anden<br />
vis, så træder vi på børnenes rettigheder.<br />
Derfor bør fokus i en anbringelsesreform være en indsats<br />
for hele familien, uanset om barnet skal bo hos sine forældre<br />
eller andetsteds. En god relation mellem forældre, socialforvaltning<br />
og plejefamilie er en vigtig forudsætning for<br />
en rolig og stabil anbringelse og derfor bedst for barnet. Regeringens<br />
skræmmebillede af udsatte børns forældre og<br />
dertilhørende fokus på tvang kan desuden skræmme forældre,<br />
der har det svært, fra at søge hjælp. De kan jo frygte,<br />
at kommunen automatisk vil fjerne deres barn. Det må ikke<br />
ske, for det vil stik imod intentionen stille udsatte børn<br />
endnu værre.<br />
I stedet for at gå efter flere anbringelser skal vi gå efter<br />
rigtige anbringelser, hvor det er absolut nødvendigt. På den<br />
lange bane bør målet for et samfund som det danske være,<br />
at færre børn anbringes, fordi vi lykkes med at støtte og<br />
hjælpe udsatte familier i tide.<br />
TEMA 15
FOREBYG FREM FOR<br />
AUTOMATISK AT FJERNE<br />
Børn har ret til et godt liv. Børnene<br />
har det ikke godt i flygtningelejren,<br />
men det er også synd, hvis de skal<br />
hjem til Danmark uden deres famlie.<br />
Tegning: Sara, 10 år.<br />
Når regeringen vil tvangsfjerne flere, kan det<br />
gå ud over børn, hvis forældre ikke matcher<br />
forestillingerne om den klassiske kernefamilie.<br />
Det har spastiske Mulle og hendes datter<br />
oplevet – og selvom fejlen blev rettet,<br />
er sporene varige.<br />
Sarah Glerup, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Mens mange hylder regeringens børneudspil, er Mulle Skouboe,<br />
34, og hendes 13-årige datter Jasmin bekymrede. De<br />
anerkender, at tvangsfjernelser kan være på sin plads, men<br />
ved bedre end de fleste, at der kan ske fejl. For i 2015 blev<br />
Jasmin fjernet, bl.a. fordi hendes mor er spastiker og ifølge<br />
fordomme en dårlig forælder.<br />
– Der er så mange folk, der kigger ned på os. Mig fordi jeg<br />
har ADHD, og mor fordi hun er handikappet, fortæller Jasmin<br />
over Zoom.<br />
Hun sidder lidt uroligt foran en seng, i hvad der for mig ligner<br />
et tjekket teenageværelse. Jeg kan i hvert fald spotte en<br />
uglebamse og en meget pink plyskat.<br />
Mulle giver sin datter ret:<br />
– Både i børnehaven og skolen har jeg skullet løbe stærkere<br />
for at blive anerkendt som mor. Jeg har fået mange<br />
fordømmende blikke, og vi er blevet undersøgt i hoved og<br />
røv.<br />
Det siger sig selv, at det er en mundfuld at få barn, især<br />
når man behøver kørestol og handikaphjælpere i hverdagen.<br />
Det var Mulle faktisk den første til at indse.<br />
Burde du steriliseres?<br />
– Jeg var kun 20 år, da jeg stod med en positiv graviditetstest.<br />
Dengang var jeg dum og naiv, så jeg tænkte: ”OK, jeg<br />
går på kommunen og beder om hjælp”! Det skulle jeg aldrig<br />
have gjort.<br />
Resultatet blev trusler om at fjerne Jasmin fra fødslen.<br />
– De mente, at når jeg behøvede fysisk hjælp, så kunne<br />
jeg ikke tage vare på et barn. Da jeg så havde født Jasmin,<br />
og hun lå i mine arme, kom en læge og sygeplejerske ind og<br />
spurgte, om jeg har overvejet at blive steriliseret, så jeg ikke<br />
sætter flere børn i verden? Da jeg fik min yngste seks år senere,<br />
var der gudødme en sygeplejerske til, der stillede<br />
samme spørgsmål!<br />
Jasmin blev ikke fjernet fra fødslen, men i 2009 laver man<br />
en forældreevneundersøgelse af Mulle, som hun dumper<br />
med et brag:<br />
– Jeg skulle bl.a. lægge puslespil på tid. Og jeg er altså en<br />
sprællemand uden snor, så selvfølgelig dumper jeg! påpeger<br />
Mulle, hvis spastiske arme netop flagrer vildt, når hun<br />
fortæller.<br />
Havde myndighederne fjernet Jasmin i 2009, kunne Mulle<br />
til dels forstå det, da Jasmins far var voldelig. Men årene gik,<br />
og Mulle får rettet op på sit liv. Hun finder en ny, stabil mand,<br />
får endnu et barn, og alt fungerer – til en mandag eftermiddag<br />
i 2015.<br />
– Jeg var syv og kom hjem fra skole via bagvejen. Fra haven<br />
hørte jeg min mor græde. Jeg spurgte, hvad der var galt,<br />
og så fik jeg at vide, at jeg ikke skulle bo hjemme ved mor<br />
16 TEMA
SÅDAN HAR BØRNENE OPLEVET NEDLUKNINGEN<br />
MARIUS SAVNER SELSKAB<br />
Marius Halskov, går i 7. klasse på Michael Skolen i Herlev<br />
og far længere. Så begyndte jeg også at græde, fortæller<br />
Jasmin, der aldrig blev glad for at bo hos plejeforældre.<br />
– Jeg ville bare gerne have, at det var overstået, for det<br />
var ikke særligt sjovt at være der.<br />
Tør aldrig bede om hjælp igen<br />
Der skulle gå 2 år og 7 dage, før Jasmins bøn blev hørt. På<br />
det tidspunkt havde nogen i kommunen indset, at forældreevneundersøgelsen<br />
fra 2009 var ubrugelig. En ny undersøgelse<br />
uden puslespil viser nu, at Mulle er egnet som forælder.<br />
Jasmin kommer hjem – men tvangsfjernelsen har sat<br />
varige spor.<br />
– Jeg husker, da kommunen endelig meddeler Jasmin, at<br />
hun skal hjem og bo. Jasmin rejser sig, tager et stykke papir<br />
og en kuglepen, lægger dem foran sagsbehandleren og siger:<br />
”Jeg vil gerne have, at du skriver det ned, for så kan du<br />
ikke løbe fra aftalen.” Hun var kun ni år! siger Mulle, der stadig<br />
har mareridt om Jasmins afmagtsskrig den mandag i<br />
2015.<br />
Resten af familien er også påvirket.<br />
– Min mindste begyndte at udvikle angst og sagde som<br />
3-årig: Jeg tør ikke blive lige så gammel som Jasmin, for så<br />
tager de måske også mig, fortæller Mulle.<br />
Selv er Mulle blevet bange for at bede kommunen om<br />
hjælp.<br />
– Jeg bad jo om hjælp. Jeg var åben og en holdspiller. Jeg<br />
søgte om aflastning, men det blev til tvangsfjernelse. Jeg<br />
bad om at få Jasmin udredt, for allerede i børnehaven bemærkede<br />
de, at hun var ustyrlig. Samtlige pædagoger og<br />
PPR slog det hen med: ”Det er, fordi mor er handikappet og<br />
har hjælpere i hjemmet.” Der gik fem år, før nogen lyttede til<br />
mig og konstaterede, at Jasmin såmænd bare har ADHD!<br />
Lyt og spørg<br />
Med regeringens børneudspil risikerer flere som Jasmin at<br />
blive anbragt – eller bortadopteret, så der ingen vej er tilbage.<br />
Alene frygten for tvangsfjernelser kan føre til, at flere<br />
ligesom Mulle ikke tør bede om hjælp, selv når hjælp er barnets<br />
tarv.<br />
I stedet for automatisk at fjerne mener Mulle og Jasmin,<br />
at myndighederne skal forebygge.<br />
Mulle ønsker at blive set for mere end sit handikap, mens<br />
Jasmin vil have kommunen til at lytte til børn:<br />
– Jeg synes, man skal tjekke ind hos barnet hver måned<br />
og høre, hvordan det har det. Selvfølgelig skal kommunen<br />
tage højde for, at børn kan blive tvunget til at lyve, men så<br />
kan de spørge dem rundt om barnet. I min alder fortæller<br />
man f.eks. sin bedste veninde alt – så de kan bare spørge<br />
hende!<br />
Jeg nåede lige at melde mig til teater på ungdomsskolen, før<br />
alt blev lukket ned igen. Møderne i FDF blev også stoppet, så<br />
pludselig var alle dem, jeg plejede at være sammen med, væk.<br />
Det har været et ensomt år, selvom jeg bor i en stor familie.<br />
I <strong>2021</strong> kan jeg forhåbentlig begynde til teater. I denne<br />
weekend skal jeg på lejrtur med FDF – men vi må kun være<br />
ude og skal holde god afstand. Alligevel glæder jeg mig vildt<br />
meget. Vi har været til onlinemøder under corona, men det<br />
er slet ikke som de fysiske møder.<br />
Jeg har spurgt Valdemar og Esther fra min klasse, hvordan<br />
de har oplevet nedlukningen. De har også mest af alt savnet<br />
det sociale. Men at gå i skole via Zoom har også været<br />
svært.<br />
Isoleret og distraheret<br />
– Jeg synes, at den manglende rytme har været sværest.<br />
Det har også været svært at komme i gang med opgaverne,<br />
fordi når man er hjemme, så kan man lave så mange andre<br />
ting, oplever Valdemar.<br />
– Jeg glæder mig til at se mine klassekammerater igen, og<br />
til at rytmen bliver bedre og nemmere. Og til, at man ikke<br />
bliver så distraheret, siger han.<br />
For Esther har det sværeste under corona været, at der er<br />
så mange mennesker, hun ikke kan se.<br />
– Jeg føler mig bare meget isoleret og alene. Det, jeg glæder<br />
mig mest til, er at se alle mine venner og socialisere med<br />
en masse mennesker. Fordi det har vi som mennesker brug<br />
for, for at holde os mentalt stabile, siger hun.<br />
I <strong>2021</strong> ønsker jeg først og fremmest, at corona går væk. Eller<br />
i hvert fald kommer til at fylde meget mindre. Jeg håber, at<br />
vi kan komme igennem noget af året, uden at vi skal tænke<br />
os om, hver gang vi overvejer at kramme et andet menneske.<br />
Siden marts sidste<br />
år har landets børn<br />
måttet tilbringe<br />
usædvanligt meget<br />
tid hjemme.<br />
Vi har bedt tre børn<br />
skrive lidt om,<br />
hvordan de har<br />
oplevet coronanedlukningen.<br />
Det fleste af<br />
mine venner<br />
har det lige som jeg:<br />
Vi har virkelig savnet<br />
at være sammen<br />
med andre på<br />
vores alder under<br />
nedlukningen. Nu kan<br />
vi heldigvis begynde<br />
at ses lidt igen.<br />
Tegning: Arthur, 10 år<br />
TEMA 17
VI KALDER DET ET ”HELLE”<br />
Joannahuset er Danmarks første krisecenter for<br />
børn og unge. <strong>Rød+Grøn</strong> har talt med Mette Bak,<br />
som er omsorgsfrivillig i Joannahuset, om hvad<br />
det er for et behov, som dette nye initiativ skal<br />
afhjælpe.<br />
Astrid Vang Hansen, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Joannahuset åbnede i august 2020 og har på et halvt år taget<br />
imod mere end 100 børn med akut brug for hjælp og<br />
støtte. Mette Bak, der er socialrådgiverstuderende, meldte<br />
sig som frivillig allerede inden huset åbnede.<br />
– Joannahuset har åbent døgnet rundt. Børn og unge kan<br />
henvende sig på eget initiativ. De har også mulighed for at<br />
være anonyme, hvis de ønsker det, fortæller Mette.<br />
– Børnene kan få omsorg og tryghed. Et måltid mad og en<br />
seng at sove i. De kan også bare slappe af og f.eks. se en<br />
film. Samtidig kan de få rådgivning om deres rettigheder.<br />
Mange af Joannahusets børn kommer fra hjem med misbrugsproblemer<br />
eller vold. Men der kan også være andre<br />
grunde.<br />
– De kommer, fordi de står i en situation, hvor der er<br />
utrygt i deres hjem. Derfor er det også meget vigtigt, at Joannahuset<br />
kan være et ”helle”, hvor det er trygt og rart at<br />
være.<br />
Der er altid to omsorgsfrivillige til stede i huset, fortæller<br />
Mette.<br />
– Vores opgave er at skabe ro og hygge for de børn, der<br />
kommer. F.eks. laver vi mad eller spiller spil med børnene.<br />
Samtidig er vi blevet klædt på til at tale med børnene, hvis<br />
de pludselig begynder at fortælle om deres situation. Når<br />
børnene opbygger en relation og føler sig trygge, begynder<br />
de ofte at fortælle.<br />
Kender ikke deres rettigheder<br />
Mette er ikke imponeret over det offentliges håndtering af<br />
børnesager. Selv for voksne mennesker kan det være svært<br />
at forstå, hvordan kommunen fungerer, og hvilke rettigheder<br />
man har, fremhæver hun.<br />
– Det kræver tid og opbygning af tillid og relationer at<br />
hjælpe børnene til at forstå deres rettigheder. Den tid har<br />
de kommunale sagsbehandlere sjældent. Vi har ansatte i<br />
huset, som tidligere har arbejdet med børnesager i kommu-<br />
18 TEMA
DET ER TID TIL AT AFSKAFFE<br />
BØRNEFATTIGDOM<br />
Du kan komme<br />
i Joannahuset,<br />
hvis du er<br />
under 18 år.<br />
De seneste års reformer af kontanthjælpsloft,<br />
integrationsydelse og starthjælp har ført<br />
tusindvis af børn ud i fattigdom. Den udvikling<br />
har fået Børnerådet og 17 andre organisationer<br />
til at efterlyse et endeligt opgør med<br />
børnefattigdom i Danmark.<br />
Du behøver ikke<br />
fortælle dit navn,<br />
eller hvor du bor.<br />
Du kan komme<br />
og gå, som det<br />
passer dig.<br />
Du kan tale med<br />
en og få en seng<br />
at sove i.<br />
Du må komme,<br />
uanset hvor i<br />
landet du bor.<br />
nerne, så de kender reglerne og systemet ud og ind. I Joannahuset<br />
bruger de den viden til at være på barnets side, og<br />
vi tilbyder også børnene at tage med som bisiddere til møder<br />
med kommunen.<br />
Samarbejde med kommunerne<br />
Hvad kan Enhedslisten gøre i kommunerne for at sikre bedre<br />
hjælp til udsatte børn?<br />
– Nu er jeg jo selv socialrådgiverstuderende, siger Mette<br />
smilende og fortsætter:<br />
– Så selvfølgelig mener jeg, at socialrådgiverne skal have<br />
mere tid og bedre arbejdsforhold. I dag har de alt for mange<br />
sager, og der sker alt for mange skift undervejs, hvor barnet<br />
får en ny sagsbehandler.<br />
I Joannahuset er de altid på barnets side.<br />
– Vi kommer med som bisiddere, og vi har stor viden om<br />
børnenes rettigheder, som vi kæmper for at kommunerne<br />
skal leve op til, forklarer Mette og uddyber:<br />
– Børn har selv et perspektiv og en holdning. Det lytter vi<br />
til i Joannahuset. Og det burde lovgivningen og kommunerne<br />
også i højere grad tage udgangspunkt i.<br />
Simon Halskov, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Ifølge AE-rådet levede der 31.700 danske børn i fattigdom i<br />
2001. Året efter blev kontanthjælpsloftet og starthjælpen<br />
indført – og 16 år senere var antallet af fattige børn vokset<br />
til 61.200.<br />
Når man som barn vokser op i en fattig familie, kan konsekvenserne<br />
være meget alvorlige. Børnefattigdom forringer<br />
et menneskes muligheder, bl.a. i form af dårligere uddannelse,<br />
løsere tilknytning til arbejdsmarkedet og lavere<br />
indkomst.<br />
Men også i barndommen forringer fattigdom tilværelsen.<br />
– Størstedelen af familierne oplever, at den dårlige økonomi<br />
påvirker børnenes trivsel negativt, og at fattigdommen<br />
giver forældrene mindre overskud til børnene, skrev 18<br />
organisationer i december i et åbent brev til statsministeren.<br />
En undersøgelse foretaget af Mødrehjælpen viser, at 55<br />
procent af de fattige familier, som fik julehjælp sidste år,<br />
ikke kan købe nødvendige ting som vintertøj til deres<br />
børn. Mange har heller ikke råd til at holde børnefødselsdage<br />
eller sende børnene til en fritidsaktivitet. Hele 72<br />
procent af familierne har haft problemer med at få råd til<br />
en bolig.<br />
Statsministerens vigtigste opgave<br />
En lignende undersøgelse fra 2018, foretaget af Institut for<br />
Menneskerettigheder, konkluderer, at familier på integrationsydelse<br />
ikke har råd til at dække basale behov som mad,<br />
tøj, medicin og bolig.<br />
De 18 organisationer finder det utroligt, at et velstående<br />
land som Danmark kan tillade så mange børn at vokse op i<br />
fattigdom. De ser det som den vigtigste opgave for ”børnenes<br />
statsminister” at sætte en stopper for børnefattigdommen<br />
herhjemme.<br />
Regeringen har nedsat en Ydelseskommission, der skal<br />
se på kontanthjælpssystemet og blandt andet tage højde<br />
for, ”at alle børn i Danmark vokser op under rimelige forhold<br />
og med mulighed for at være en aktiv del af fællesskabet.”<br />
De 18 organisationer ønsker også en officiel fattigdomsgrænse<br />
genindført, så man kan følge udviklingen.<br />
– Vi kan og skal give disse familier både en indsats og en<br />
forsørgelse, som forhindrer børnefattigdom, understreger<br />
de.<br />
TEMA 19
BØRN OG UNGE SKAL HAVE RET TIL<br />
AT SKIFTE NAVN OG CPR-NUMMER<br />
Ifølge FN’s Børnekonvention har børn og unge ret<br />
til selv at definere deres kønsidentitet.<br />
Hvis Danmark vil efterleve konventionen,<br />
må vi ændre vores lovgivning, mener transkønnede<br />
børns familier.<br />
Helge Sune Nymand, næstforperson<br />
i Foreningen til Støtte for Transkønnede Børn<br />
De sidste par år har der været en del debat i de danske medier,<br />
der handlede om børns ret til at ændre deres juridiske<br />
køn. I praksis handler det blot om at børnene skal have lov<br />
til at ændre deres CPR-nummer, men hvorfor er det nu vigtigt?<br />
Mange bliver forvirrede af ordlyden og tror, at man<br />
tvinger børn til hormonbehandling uden om lægerne. Det er<br />
ganske misforstået. Et juridisk kønsskifte handler udelukkende<br />
om at få et nyt navn og CPR-nummer, så man også<br />
på papiret fremstår som det menneske, man er af sind og i<br />
nogle tilfælde krop og udtryk.<br />
Giv transkønnede børn lov til at være børn<br />
For personer, der ikke er transkønnede, kan det virke som en<br />
underlig og ligegyldig ting at gå op i, om det sidste ciffer i<br />
ens CPR-nummer er lige eller ulige. Det må da i højere grad<br />
komme an på, om omgivelserne er gode til at støtte og beskytte<br />
børnene? Om de så at sige lader børn være børn.<br />
Det sidste er netop grunden til, at mange transkønnede<br />
børn brændende ønsker sig at få lov til at ændre det sidste<br />
ciffer. For tallet bringer dem gang på gang i ubehagelige eller<br />
sågar farlige situationer, hvor læger og paskontrollen<br />
ikke tror dem, når de fremviser sundhedskort eller pas.<br />
Når skolerne systematisk opfører dem forkert på en kønnet<br />
klasseliste, så de går glip af fødselsdage og sociale aktiviteter.<br />
Eller i idrætstimer og når svømmehallen tvinger piger til<br />
at klæde om i drengenes omklædning eller omvendt. I de situationer<br />
føler børnene netop ikke, at de får lov at være<br />
børn på lige fod med andre.<br />
Juridisk kønsskifte er mere end sund fornuft<br />
Går man op i børn og unges mentale og fysiske helbred, så<br />
er der mange gode grunde til at lade dem ændre CPR-nummer,<br />
når de har behov for det. Erfaringer fra udlandet har<br />
vist, at det nedsætter risikoen for angst, depression, selvskade<br />
og selvmord blandt transkønnede børn og unge, når<br />
man vælger at støtte op om deres behov for at udtrykke et<br />
givent køn i stedet for at modarbejde det.<br />
Juridisk kønsskifte er dog mere end sund fornuft. Det er<br />
implementering af grundlæggende menneskerettigheder for<br />
barnets bedste. FN’s Børnekonvention slår fast, at børn og<br />
unge har ret til selv at definere og italesætte deres kønsidentitet<br />
og opnå den behandling, de selv synes er nødvendig.<br />
SÅDAN HAR BØRNENE OPLEVET NEDLUKNINGEN<br />
CORONA GAV MIG FLERE<br />
KLASSEKAMMERATER<br />
My Hørby Mikkelsen<br />
Mit navn er My, og jeg går i hjemmeskole i 8. klasse. Det har<br />
jeg gjort i over fem år, fordi jeg er autist, og folkeskolen ikke<br />
fungerede for mig. I de sidste 2 ½ år har jeg også haft klasser<br />
i en international onlineskole.<br />
Min onlineskole er meget forskellig fra den hjemmeundervisning,<br />
andre danske børn og unge har fået under nedlukningen.<br />
Al undervisningen er planlagt til at foregå online, og<br />
både lærerne og eleverne brænder for lige denne måde. De<br />
Siden marts sidste år har landets børn måttet<br />
tilbringe usædvanligt meget tid hjemme.<br />
Vi har bedt tre børn skrive lidt om, hvordan de<br />
har oplevet corona-nedlukningen.<br />
fleste af mine lærere underviser kun i dét, der interesserer<br />
dem allermest, og der er mange flere forskellige baggrunde<br />
end i de danske skoler.<br />
Kun positive ændringer<br />
Da andre elever blev sendt hjem på grund af corona, var<br />
20 TEMA
Går man op i<br />
børn og unges<br />
mentale og fysiske<br />
helbred, så er der<br />
mange gode grunde<br />
til at lade dem ændre<br />
CPR-nummer, når de<br />
har behov for det.<br />
Tegning: Eva, 8 år<br />
Når det nu er 30 år siden, Danmark tiltrådte FN’s børneresolution,<br />
så er det vel også på tide, at vi handler derefter og<br />
giver børn mulighed for at ændre CPR-nummer i henhold til<br />
det køn, de identificerer sig med uden aldersgrænse eller<br />
andre restriktioner. På den måde kan vi beskytte børnene<br />
mod de ubehagelige oplevelser, de ellers får – nogle af dem<br />
på daglig basis og med alvorlig mistrivsel som konsekvens.<br />
Læs mere om Foreningen til Støtte for Transkønnede Børn<br />
på www.fstb.dk<br />
<br />
Da andre elever blev sendt hjem<br />
på grund af Corona, var den “største”<br />
ændring i min hverdag, at min onlineskole fik<br />
mange flere elever.<br />
den “største” ændring i min hverdag, at min onlineskole fik<br />
mange flere elever, og at det gav tekniske problemer i starten.<br />
Der var mange elever, som ikke var vant til at få undervisning<br />
over internettet, og det var lidt kaotisk, indtil de<br />
lærte det hele at kende.<br />
Siden har jeg næsten kun oplevet positive ændringer, f.<br />
eks. at der kom flere danske onlinetilbud og flere gratis tilbud<br />
til børn og unge online. Min onlineskole blev også udvidet<br />
med lærere fra flere lande, hvor de før var fra USA og<br />
Canada, så nu passer mine timer bedre med vores tidszone.<br />
Fordi mine venner også er ramt af nedlukning, har de<br />
mere tid til at mødes online på Zoom. Især min canadiske<br />
veninde og jeg har haft meget mere tid sammen. Når vi mødes,<br />
er det aften i Danmark og frokosttid i Canada. På grund<br />
af nedlukningerne har hun færre aftaler og tit fri, så vi kan<br />
snakke i timevis.<br />
TEMA 21
LIVET SOM BARN I AVNSTRUP<br />
Muhammed, der er<br />
palæstinenser, er 7 år og<br />
født i Danmark. Han bor<br />
på Avnstrup Udrejsecenter<br />
sammen med sin familie;<br />
mor, far og lillebror.<br />
Muhammed har tegnet<br />
sig selv i skikkelse<br />
af Handala, som er et<br />
palæstinensisk symbol på<br />
det palæstinensiske folk.<br />
Det er ham, der står bag<br />
træet og kigger på sin<br />
klassekammerat og hans<br />
famile, der lever deres liv<br />
i samfundet.<br />
Tegning: Muhammed, 7 år<br />
SÅDAN HAR BØRNENE OPLEVET NEDLUKNINGEN<br />
GIV BØRN I RISIKO RET<br />
TIL VACCINE!<br />
Maise Brostrøm-Nolan<br />
Jeg hedder Maise og er 11 år. Jeg har muskelsvind og er derfor<br />
i risikogruppen i forhold til corona. Derfor har jeg været<br />
hjemme i isolation, siden Mette Frederiksen lukkede Danmark<br />
ned, så over et år. Jeg var lige i skole i to måneder efter<br />
sommerferien, fordi der ikke var så meget smitte, men så<br />
måtte jeg tilbage i isolation og har ikke været i skole siden.<br />
Det har været meget kedeligt.<br />
Forsøg med skolerobot<br />
Jeg har fået tiden til at gå med online-skole, og så har jeg<br />
været kreativ. Jeg maler, syr, og tegner. Men det er svært at<br />
blive ved med at finde på nye ting at lave. Jeg har kun set<br />
mine venner få gange. Jeg savner meget at være i skole og<br />
være sammen med mine venner.<br />
Jeg har været med i et pilotprojekt i Muskelsvindfonden<br />
og fået en robot ovre i skolen, som gør, at når min klasse har<br />
Siden marts sidste år har landets børn måttet<br />
tilbringe usædvanligt meget tid hjemme.<br />
Vi har bedt tre børn skrive lidt om, hvordan de<br />
har oplevet corona-nedlukningen.<br />
været i skole, har jeg været med online. Det er en lille, sød<br />
robot. Den er lidt som en computer, men den kan dreje hovedet,<br />
så jeg kan følge med i det, de andre laver. Jeg kan se<br />
dem, og de kan se min robot. Den kan lave ansigter som<br />
glad, sur, trist, og når man vil række hånden op, så lyser<br />
dens hoved. Robotten har hjulpet, men nu kan jeg snart ikke<br />
holde ud at være hjemme mere.<br />
Ja tak til vaccine uanset risiko<br />
Jeg har brug for, at jeg snart får den vaccine. Det er uretfærdigt,<br />
at jeg ikke kan få den, bare fordi jeg er 11 år. Det ville<br />
give god mening, at børn som mig fik den, da børn ofte ikke<br />
bliver særligt syge af vacciner. Jeg bliver i forvejen vaccineret<br />
mod lungebetændelse og influenza.<br />
22 TEMA
RED BØRNENE UD AF FANGELEJRENE<br />
De 19 danske børn, der er fanget i syriske fangelejre,<br />
skal hjem omgående. Det handler om<br />
grundlæggende menneskerettigheder: retten til<br />
et trygt liv, skolegang, mad, vand og medicin,<br />
påpeger Rosa Lund.<br />
Simon Halskov, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Enhedslisten har siden 2018 arbejdet på at få danske statsborgere<br />
hjem fra IS-fangelejre i Syrien.<br />
– I Enhedslisten mener vi, at børnene skal hjem. Jo længere<br />
tid, børnene bliver, desto farligere er det for sikkerheden<br />
og for børnene selv. Vi mener også, at mødrene skal<br />
hjem, og så må de retsforfølges i Danmark. Det har vi tidligere<br />
set, at de danske myndigheder godt kan klare, fremhæver<br />
Enhedslistens retsordfører Rosa Lund.<br />
Vender børnene ryggen<br />
For nyligt kunne Ekstra Bladet afsløre regeringens kendskab<br />
til, at Islamisk Stat kidnapper børn fra fangelejrene i Syrien.<br />
Formålet er at træne dem til at begå terror i de europæiske<br />
lande, hvor de er statsborgere.<br />
– Det er en af de værste krænkelser, jeg kan forestille mig<br />
at udsætte et barn for, og det er også en trussel for Danmarks<br />
sikkerhed. Statsministeren vender børnene ryggen<br />
ved ikke at handle nu, mener Rosa Lund.<br />
Enhedslisten opfatter det som et retspolitisk, udenrigspolitisk<br />
og sikkerhedsmæssigt spørgsmål at få de danske børn<br />
hjem.<br />
– Det handler ikke om udlændingepolitik. Vigtigst af alt er<br />
det et spørgsmål om helt grundlæggende menneskerettigheder,<br />
som alle børn bør have: retten til et trygt liv, retten til<br />
skolegang, retten til mad, vand og medicin, siger Rosa Lund.<br />
Ingen tid til syltekrukker<br />
I slutningen af marts aftalte regeringen og en række partier<br />
at nedsætte en taskforce, der endnu engang skal undersøge,<br />
om det er muligt at få de danske børn hjem fra Syrien<br />
uden deres forældre. Aftalen betyder blot, at de danske<br />
børn kommer til at lide endnu længere tid i syriske fangelejre<br />
uden sikkerhed for at komme hjem, vurderer Rosa<br />
Lund.<br />
– Jeg er rigtig bange for, at det her er en syltekrukke, og<br />
at regeringen lige nu bare trækker tiden ud til stor skade for<br />
børnene. Vi har allerede vendt hver en paragraf for at se,<br />
hvad der kunne lade sig gøre, og eksperterne siger, det ikke<br />
er muligt at hente børnene hjem uden mødre, siger hun.<br />
– Vi er i Enhedslisten klar til at diskutere alle muligheder<br />
for at få børnene hjem. Og vi stopper ikke, før alle børn er<br />
hjemme i Danmark, garanterer Rosa Lund.<br />
Sideløbende fastholder Enhedslisten presset på regeringen<br />
i sagen om de lækkede oplysninger fra Forsvarets Efterretningstjeneste.<br />
HJÆLP OS MED<br />
AT LÆGGE PRES<br />
PÅ REGERINGEN<br />
Underskriv borgerforslaget<br />
om at hente de<br />
danske børn hjem.<br />
Du kan finde forslaget<br />
på Internettet ved at<br />
søge på<br />
”Borgerforslag 06866”<br />
<br />
Og jeg er helt klar til at få vaccinen! Det ville være fedt,<br />
hvis man selv kunne vælge at få den og tage risikoen,<br />
selvom den endnu ikke er godkendt til børn. Jeg ved dog<br />
ikke, om mine forældre ville være med på det? Det første<br />
jeg vil gøre, når jeg får vaccinen, er, at jeg vil i skole, hvis skolerne<br />
er åbne. Ellers vil jeg få en legeaftale – det savner jeg<br />
meget.<br />
Tegning: Maise, 11 år<br />
Mød Maises skolerobot på www. muskelsvindfonden.dk/artikler/robotterne-kommer-heldigvis<br />
Jeg har været med i et pilotprojekt<br />
i Muskelsvindfonden og fået en robot<br />
ovre i skolen, som gør, at når min klasse<br />
har været i skole, har jeg været med online.<br />
TEMA 23
Foto: iStock<br />
BORGERFORLAG: FLYT HANDIKAP-<br />
OMRÅDET FRA KOMMUNERNE<br />
Et borgerforslag om at flytte<br />
handikapområdet fra kommunerne<br />
har opnået mere end<br />
50.000 støtter og skal førstebehandles<br />
i Folketinget 4. maj.<br />
Sarah Glerup, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Flyt handicapområdet, så kommunerne<br />
ikke længer sidder med beslutninger<br />
om hjælp til børn og voksne<br />
med handikap. Det er pointen med et<br />
borgerforslag, der i skrivende stund<br />
har samlet over 53.000 støtter og<br />
snart går til førstebehandling i Folketinget.<br />
Borgerforslaget er stillet af forældre<br />
til børn med handikap, som påpeger,<br />
at kommunerne efter 14 år stadig ikke<br />
magter handikapområdet. Så sent som<br />
i efteråret kom det frem, at når borgere<br />
i 2019 klagede over afgørelser i<br />
sager på voksenhandicapområdet,<br />
fandt Ankestyrelsen fejl i 46 procent af<br />
dem.<br />
Det handler om retssikkerhed<br />
De mange fejl går ud over livskvaliteten<br />
for mennesker med handikap, siger<br />
borgerforslagsstiller Monica Lylloff:<br />
– Det kræver enorme ressourcer at<br />
få den hjælp, man har behov for og ret<br />
til, hvis man har et handicap. Enten<br />
skal man være heldig, eller man skal<br />
kunne læse lovgivning, have stærke<br />
pårørende eller penge til at betale for<br />
en advokat. Det har intet med retssikkerhed<br />
at gøre, fastslår hun.<br />
– Derudover er det så tilfældigt,<br />
hvordan sagerne afgøres. Kommunerne<br />
laver fejl i ca. halvdelen af de<br />
sager, der ender i Ankestyrelsen. Men<br />
hvad med alle de sager, der ikke påklages?<br />
Statistikkerne viser kun en lille<br />
spids af et stort isbjerg. Der mangler<br />
faglighed og viden på området,<br />
selvom kommunerne har haft muligheden<br />
i 14 år til at løfte ansvaret. Det<br />
er nok nu. Mine børn og alle andre i<br />
samme situation vil ikke kunne<br />
kæmpe deres egen kamp, og det skal<br />
de heller ikke.<br />
Borgerforslaget tager ikke stilling til,<br />
hvorvidt handikapområdet skal flyttes<br />
til regionerne eller staten. Uanset hvor<br />
området ender, er det vigtigste, at beslutningerne<br />
ikke træffes af dem, der<br />
skal finansiere hjælpen. Kun på den<br />
måde kan vi det økonomiske incitament<br />
til at begå lovbrud over for borgere<br />
med handikap.<br />
Følg forslagets færd ved at søge efter<br />
”Borgerforslag B139”.<br />
24 RUNDT I Ø-LANDET
EN KULSORT<br />
VANVIDSLØSNING<br />
Regeringen har besluttet at<br />
anlægge en ledning med fossil<br />
gas til Lolland-Falster.<br />
<strong>Rød+Grøn</strong> har talt med<br />
kommunalbestyrelsesmedlem<br />
Bente Borreskov om projektet.<br />
Lole Møller, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Sukkerproduktionen skal støttes til at<br />
omlægge til mere klimavenlig produktion.<br />
Ellers flytter de. Sådan begrunder<br />
klima-, energi- og forsyningsministeren<br />
etableringen af en gasledning til<br />
Lolland-Falster.<br />
– Sukkerfabrikkerne har tyske ejere,<br />
og de truer med at lukke, hvis de ikke<br />
får energien fra den nye gasledning. De<br />
har fået Dan Jørgensen til at lægge sig<br />
fladt ned uden et eneste modkrav, fortæller<br />
Bente.<br />
Fabrikkerne vil ikke samarbejde med<br />
andre om at finde alternative løsninger.<br />
En stribe af rådgivere står ellers<br />
parate til at hjælpe med en elektrificering.<br />
Men det er helt andre forhold, der<br />
bestemmer deres dispositioner.<br />
– Sukkerfabrikkerne er trængte, fordi<br />
sukkerstøtten er næsten afviklet. Konkurrencen<br />
på verdensmarkedet er<br />
hård. Brasilien og Indien leverer langt<br />
billigere sukker. Derfor nedlægges der<br />
sukkerfabrikker overalt i EU, påpeger<br />
Bente.<br />
Sukkerfabrikkernes ledelse betragter<br />
imidlertid produktionen i Nakskov og<br />
Nykøbing F. som lukrativ.<br />
– De befinder sig i en egn, der er berømt<br />
for at have optimale jordbundsforhold<br />
for roedyrkning: Danmarks stiveste<br />
lerjord! Derfor satses der på<br />
netop de fabrikker, forklarer Bente.<br />
Vil gå forrest med klimaløsning<br />
Nakskov Sukkerfabrik orienterede i februar<br />
2020 kommunens tekniske udvalg<br />
om, at de gerne ville bygge en<br />
naturgasopbevaringstank – et<br />
LNG-anlæg – til 100 mio. kr. for at indfri<br />
nogle af EU’s umiddelbare emissionskrav.<br />
– Men hvis man i stedet kan få ELnet<br />
og Dan Jørgensen til at bygge en gasledning,<br />
så er det selvfølgelig mere<br />
rentabelt for dem. Sådan er deres spil,<br />
vurderer Bente.<br />
Lokalt har Enhedslisten fra dag 1<br />
kaldt sukkerrøret et vanvidsprojekt,<br />
som fortsat skal bekæmpes.<br />
– Vi skal kæmpe sammen med modstanderne<br />
af Baltic Pipeline, og vi kan<br />
Dan Jørgensens forkærlighed for gas gjorde ham til ”posterboy” i en<br />
guerilla-kampagne, som skulle afsløre misinformation om fossil gas.<br />
støttes os op ad kritikken fra Klimarådet,<br />
DTU og forskellige forskere. Vi skal<br />
vise, der findes alternativer, siger Bente<br />
og fortsætter:<br />
– Vi vil en elektrificering med varmepumper.<br />
Det er en optimal klimaløsning,<br />
der bygger på lokale ressourcer.<br />
Sukkerfabrikkerne på Lolland-Falster<br />
kan blive de første i verden, der bygger<br />
på vedvarende energi. Et eksempel til<br />
efterfølgelse, der får sat Nakskov og<br />
Nykøbing F. på landkortet, slutter hun.<br />
FULD GAS PÅ AKTIVISMEN<br />
Mere end et dusin europæiske byer vågnede i <strong>april</strong> op til over 100<br />
”guerillaannoncer”, der udskammer virksomheder for deres vildledende<br />
markedsføring af fossil gas. Aktionen bringer den fossile<br />
gasindustri direkte i skudlinjen, da ’ren gas’ ikke findes.<br />
Plakaterne viser twistede reklamer og slogans fra kendte virksomheder.<br />
Formålet er at afsløre omfanget af misinformationskampagnen<br />
for den fossile gasindustri, som forsøger at vildlede<br />
offentligheden med påstande om forpligtelse til en fremtid med<br />
lav CO2-udledning.<br />
RUNDT I Ø-LANDET 25
DET, VI KAN SAMMEN<br />
Illustration: iStock<br />
I november mødtes omkring 70<br />
kvinder og kønsminoriteter via<br />
Zoom. Vi mødtes for at tale om<br />
det, de fleste i Enhedslisten er<br />
enige om, nemlig at sexisme og<br />
overgreb skal bekæmpes, også<br />
internt i Enhedslisten.<br />
Marie Lassen, Kvinde+arbejdsgruppen<br />
Når nu de fleste er enige om at bekæmpe<br />
sexisme og overgreb, hvorfor<br />
er det så vigtigt med et møde, hvor kun<br />
kvinder og kønsminoriteter var velkomne?<br />
Det korte svar er, at det er vigtigt,<br />
fordi det er det, der skal til.<br />
Vi beskriver i vores feministiske delprogram,<br />
hvordan sexisme ikke handler<br />
om, at mænd er nogle idioter, men<br />
om strukturer indlejret i det kapitalistiske<br />
samfund. Det er ikke strukturer,<br />
vi står udenfor i Enhedslisten. Vi har<br />
også blinde vinkler og risikerer, at sexismen<br />
individualiseres og gøres til<br />
den enkeltes problem, hvis ikke vi aktivt<br />
arbejde på at nedbryde disse<br />
strukturer.<br />
Historier afslører problemerne<br />
Det var ikke tilfældigt, at vi mødtes.<br />
Det var et resultat af, at kvinder fortalte<br />
deres historier med en forvisning<br />
om, at de var en del af et fællesskab.<br />
Først i #Metoo-bevægelsen og senere<br />
i #Enblandtos-erklæringen om<br />
krænkelser og overgreb i politik, som<br />
en del af os skrev under på. Først når<br />
historierne fortælles, opdager vi problemets<br />
omfang. Så vi begyndte at<br />
snakke sammen. Vi oprettede en Facebook-gruppe<br />
og stablede stormødet<br />
på benene.<br />
På mødet blev der snakket om måderne,<br />
sexismen viser sig på i Enhedsli-<br />
En af de vigtigste beslutninger<br />
handlede om at<br />
blive ved med at snakke sammen,<br />
fordi det er den måde, vi<br />
kan holde fokus på sexismen,<br />
synliggøre problemerne<br />
og arbejde med løsningerne.<br />
26 RUNDT I Ø-LANDET
sten. Der blev udviklet idéer og truffet<br />
beslutninger om, hvad vi kan gøre ved<br />
det. En af de vigtigste beslutninger<br />
handlede om at blive ved med at<br />
snakke sammen, fordi det er den<br />
måde, vi kan holde fokus på sexismen,<br />
synliggøre problemerne og arbejde<br />
med løsningerne.<br />
De ramte har løsningerne<br />
At kvinder og kønsminoriteter organiserer<br />
sig, er en anden tilgang end at<br />
forsøge at løse problemet fra oven. I<br />
kølvandet på #Enblandtos diskuterede<br />
underskrivere af erklæringen<br />
med partiets ledelse, hvordan udfordringerne<br />
skulle gribes an. Vi mener,<br />
at det er afgørende, at dem, der rammes<br />
af sexisme, også er dem, der definerer<br />
problemet og peger på løsningerne.<br />
Det betyder naturligvis ikke, at ledelsen<br />
ikke skal tage ansvar. Men<br />
#Metoo og #Enblandtos har vist os, at<br />
selvorganisering er et af de væsentligste<br />
redskaber, vi har, når vi vil bekæmpe<br />
sexismen.<br />
Desværre er det i modsætning til<br />
vores vedtægter at oprette netværk<br />
og udvalg, der ikke er åbne for alle. Det<br />
er skidt, fordi det forhindrer os i at<br />
bruge selvorganisering som redskab.<br />
Derfor er der stillet et forslag til årsmødet,<br />
der undtager særligt undertrykte<br />
grupper fra dette.<br />
Vi mener, at det er<br />
afgørende, at dem, der<br />
rammes af sexisme, også er<br />
dem, der definerer problemet<br />
og peger på løsningerne.<br />
ET NETVÆRK FOR KVINDER<br />
OG KØNSMINORITETER<br />
Flere medlemmer af Enhedslisten<br />
har underskrevet<br />
#Enblandtos-erklæringen<br />
om krænkelser og overgreb<br />
i politik, sammen med flere<br />
hundrede andre politisk aktive<br />
kvinder. Det er baggrunden<br />
for dannelsen af et medlemsnetværk<br />
for kvinder og<br />
kønsminoriteter i Enhedslisten.<br />
Lone Degn, kvinde+arbejdsgruppen<br />
Netværket organiseres i Facebookgruppen<br />
“En blandt os i Ø”, som er for<br />
kvinder og kønsminoriteter (i mangel<br />
af bedre beskrivelse). Gruppen har 142<br />
medlemmer fra alle dele af landet og i<br />
alle aldre.<br />
KVINDE+NETVÆRKETS<br />
ARBEJDSGRUPPE<br />
Marianne Mose, Tønder.<br />
Marie Lassen, Aarhus.<br />
Anna Berg, København,<br />
Lisbeth Torfing, Horsens.<br />
Rosalina Svane, Aalborg.<br />
Lone Degn, Aarhus.<br />
Ligebehandlingskomité, handlingsplan<br />
og uddannelse<br />
Netværkets arbejdsgruppe har, i samarbejde<br />
med hovedbestyrelsen, udarbejdet<br />
et forslag om en ligebehandlingskomité,<br />
der skal undersøge sager<br />
om sexisme. Med forslaget ønsker vi at<br />
sikre en uafhængig undersøgelse af<br />
konkrete sager, der ikke påvirkes af<br />
magthierarkier i partiet. Forslaget har<br />
nr. 3.1 til årsmødet.<br />
Med inspiration fra Arbejdstilsynet<br />
udarbejdes en handlingsplan som beskriver,<br />
hvordan sager om krænkelser<br />
forebygges og håndteres, samt hvor<br />
man kan henvende sig med konkrete<br />
sager.<br />
Arbejdsgruppen har desuden fremsendt<br />
to uddannelsesforslag til hovedbestyrelsen:<br />
Et om uddannelse af organer,<br />
der har opgaver i forhold til<br />
krænkelsessager, samt et om skoling<br />
om feminisme og sexisme mere generelt<br />
for alle i partiet.<br />
Den første tirsdag i hver måned arrangerer<br />
netværket desuden stormøde<br />
(via Zoom) for alle Enhedslistens medlemmer.<br />
Links til møderne sendes bl.a.<br />
til alle kontaktpersoner og ligger i Facebookgruppen<br />
”En blandt os i Ø”.<br />
Medlemsundersøgelse og kønsstatistik<br />
Arbejdsgruppen har på baggrund af<br />
det første stormøde i netværket defineret<br />
formålet med en tilbagevendende<br />
undersøgelse om sexisme. Hovedbestyrelsen<br />
har nu ansvar for udførelsen.<br />
Der er ligeledes udarbejdet en<br />
kønsstatistik på bestyrelser, lokalpolitikere,<br />
ansvarsområder mm. Resultatet<br />
er, ikke overraskende, trist.<br />
Et interessant aspekt ved kvinde+arbejdet<br />
er, at vi er ret enige på tværs af<br />
vanlige politiske skel. Det er fedt at<br />
opleve, at vi har et godt samarbejde<br />
og eventuelle uenigheder udforskes og<br />
bruges konstruktivt. En anden positiv<br />
erfaring er, at mange tager ansvar. Når<br />
arbejdsgruppen lægger en opgave ud,<br />
så er der nogen, der løser den.<br />
Illustration: iStock<br />
RUNDT I Ø-LANDET 27
RGU’s forretningsudvalg (fra venstre): Anne Björk Eskelund, Rasmus Juhl Nielsen, Shila Pourdeylami, Emilie Payami, Frederik Dahler, Mikkel Skovgaard, Martin<br />
Thing og Lasse Andersen.<br />
KLAR TIL AT RYKKE LANDET<br />
I DEN RIGTIGE RETNING<br />
I weekenden 20.-21. marts<br />
holdt vi vores første landsmøde<br />
nogensinde. Knap en<br />
tredjedel af vores over 500<br />
medlemmer deltog – enten<br />
alene hjemmefra eller i små<br />
satellitter af op til fem unge<br />
socialister.<br />
NYT FRA RGU<br />
Rød-Grøn Ungdoms forretningsudvalg<br />
Uanset om vi sad i Haderslev eller Hillerød,<br />
i Viborg eller på Vesterbro kunne<br />
vi være med, da diskussionerne gik om<br />
klimasvigt, klassekamp og kønskvoter i<br />
organisationen. Mange medlemmer<br />
har været med i skriveprocessen, stillet<br />
ændringsforslag og deltaget i debatten,<br />
så vi er endt med et gennemarbejdet<br />
og ambitiøst principprogram.<br />
Det er vores vision om en moderne socialisme,<br />
der viser vejen til forandring.<br />
Og med en ny fælles årsstrategi for<br />
<strong>2021</strong>-22 har både medlemmer, afdelinger<br />
og hovedbestyrelsen en klar<br />
ramme for arbejdet det næste år. Otte<br />
af os blev valgt som forretningsudvalg<br />
– fire nye og fire gengangere. Vores opgave<br />
er at lede organisationen igennem<br />
dens andet leveår og første valgkamp.<br />
Vi skal vise vejen frem<br />
Der er nok at tage fat på. Unges<br />
mistrivsel er eksploderet, udsigterne til<br />
klimahandling er dystre og regeringens<br />
angreb på vores fælles boligsektor<br />
fortsætter. Derfor har vi på landsmødet<br />
også vedtaget vores politiske krav<br />
på bolig-, klima- og sundhedsområdet.<br />
Som venstrefløj kan vi nemlig ikke<br />
nøjes med at kritisere alt det, vi er<br />
imod; vi bliver også nødt til at vise,<br />
hvad vi er for. Gratis psykologhjælp, en<br />
boliggaranti for unge, omlægning af<br />
landbrug til vild natur, gratis tandlæge<br />
og klima på skoleskemaet er bare<br />
nogle af de ting, vi vil tale med unge<br />
vælgere om, når vi skal til at besøge<br />
uddannelsessteder, lave uddelinger på<br />
gaden og banke på døre i kollegier og<br />
ungdomsboliger.<br />
Vi kribler alle sammen efter at<br />
komme væk fra skærmene og gå i<br />
gang med at stable et brag af en kampagne<br />
på benene. Vi skal lade os inspirere<br />
af vores søsterpartier, prøve nye<br />
ting af, klatre i lygtepæle, holde fester<br />
og meget mere. Sammen med jer i Enhedslisten<br />
glæder vi os til at bygge en<br />
valgkamp, der kan rykke hele landet i<br />
den rigtige retning.<br />
Du kan læse Rød-Grøn Ungdoms principprogram,<br />
årsstrategi, politiske krav<br />
og meget andet på rgungdom.dk.<br />
28 RUNDT I Ø-LANDET
JEG ELSKER DANMARK,<br />
MEN JEG HADER DANMARK<br />
Danmark er fremmedfjendsk,<br />
og det kan have store konsekvenser<br />
for fremtiden. Hvis<br />
Danmark ikke vil lukke sig om<br />
sig selv, skal vi sige fra nu.<br />
NYT FRA SUF<br />
Yannic Cyrus Bakhtari, SUF<br />
”Ghettoloven”. Nedrivning af almene<br />
boliger. Udskamning af unge mennesker<br />
med såkaldt ”ikke-vestlig baggrund”.<br />
Meget bureaukrati og stramme<br />
krav til at få dansk statsborgerskab.<br />
Udrejsecentre og udvisning af flygtninge<br />
til usikre og farlige områder. Racisme<br />
og udgrænsning. Vold og had<br />
mod minoriteter. Det er kun nogle af<br />
de problemer, udlændinge og andre<br />
minoriteter skal døje med det. Hvorfor<br />
egentlig? Burde statsborgerskab og<br />
nationalfølelse ikke være ligegyldigt<br />
for vores liv i fællesskab?<br />
Nye kriterier for racisme<br />
Racisme og diskrimination rækker fra<br />
de primitive former til de mere sofistikerede,<br />
som gemmer sig og sniger sig<br />
ind i sproget.<br />
Selv højtuddannede reproducerer<br />
racisme og opfinder nye kriterier for<br />
den. I 2013 skrev Berlingske i artiklen<br />
”Du er ikke racist alligevel” om et forskningsprojekt<br />
fra Henning Bech, professor<br />
i sociologi ved Københavns Universitet,<br />
og Mehmet Ümit Necef, lektor ved<br />
Center for Mellemøststudier på Syddansk<br />
Universitet. Ifølge avisen konkluderede<br />
de begge, at forskningen på<br />
området har været farvet.<br />
– Mange forskere registrerer en bekymring<br />
hos danskerne og fortolker<br />
den automatisk som racisme, citerer<br />
siger Necef.<br />
Forskerne mener, at en far, der siger,<br />
at det »vender sig i ham« ved tanken<br />
om, at datteren fandt sammen med en<br />
mørk kæreste, eller en diskoteksejer,<br />
der afviser at lukke mandlige indvandrere<br />
ind på diskoteker, ikke er racistiske.<br />
Undskyld mig, hvis ikke det er racisme,<br />
hvad er det så?!<br />
Vi burde fokusere på kampen for et<br />
grønt og socialt retfærdigt Danmark<br />
for alle – uanset hudfarve, alder, køn,<br />
seksualitet og herkomst. I stedet dominerer<br />
hadprædikanter som Pia Kjærsgaard<br />
og Pernille Vermund med skrækhistorier<br />
om flygtninge, der tager vores<br />
job, eller udlændinge, der kun tager til<br />
Danmark for at udsuge det gode, danske<br />
hjerte.<br />
Indvandrere er arbejdere<br />
Jeg flyttede til Danmark fra Tyskland<br />
som udvekslingsstuderende i 2018,<br />
fordi jeg gerne ville lære sproget endnu<br />
bedre. Selvom jeg elsker Danmark og<br />
har opbygget mig et nyt liv her, føler<br />
jeg mig ikke særligt velkommen. Ikke<br />
engang mit eget parti vil rykke sig offentligt<br />
fra den dominerende mening<br />
om, at man skal gøre sig fortjent til<br />
statsborgerskab fremfor at se det som<br />
en selvfølge at kunne deltage i det demokrati,<br />
man er en del af.<br />
De fleste indvandrere og deres efterkommere<br />
er også en del af arbejderklassen.<br />
Det bør de såkaldte<br />
arbejderpartier huske. Hvis Danmark<br />
ikke vil isolere sig endnu mere, er vi<br />
nødt til at ændre vores syn på udlændinge.<br />
Statsborgerskab og nationalfølelse<br />
burde være ligegyldigt<br />
for vores liv i<br />
fællesskab, mener Yannic<br />
Cyrus Bakhtari fra SUF.<br />
Foto: iStock<br />
RUNDT I Ø-LANDET 29
FÆLLES OFFENSIV FOR KLIMA<br />
OG SOCIAL RETFÆRDIGHED<br />
Til efteråret skal vi på<br />
gaden sammen med<br />
bl.a. Mai Villadsen<br />
og Rosa Lund.<br />
Foto: Kantinka Klinge<br />
I slutningen af august lyder<br />
startskuddet til en bred partioffensiv,<br />
der skal sikre et godt<br />
resultat for Enhedslisten ved<br />
kommune- og regionsvalget<br />
den 16. november.<br />
Finn Sørensen,<br />
medlem af hovedbestyrelsen<br />
Årsmødet 2020 besluttede, at der i begyndelsen<br />
af <strong>2021</strong> skulle gennemføres<br />
en bred partikampagne for at styrke<br />
billedet af Enhedslisten i den brede befolkning,<br />
som partiet der konsekvent<br />
kæmper for grøn omstilling og social<br />
retfærdighed.<br />
Hovedbestyrelsen har besluttet at<br />
udsætte kampagnen til efter sommerferien<br />
<strong>2021</strong> og at den skal tænkes sammen<br />
med mobiliseringen af partiet op<br />
til kommune- og regionsvalget den 16.<br />
november.<br />
Hovedbestyrelsens plan er, at vi går<br />
ud i en koordineret partioffensiv, der<br />
består af tre elementer:<br />
• Den 21.-22. august afholdes der<br />
”kickoff-weekend” for den kommunale<br />
og regionale valgkamp i form<br />
af et stort træf for kandidater og<br />
aktivister.<br />
• Op til den weekend afholder folketingsgruppen<br />
sit sommergruppemøde<br />
og sætter fokus på nogle<br />
få centrale finanslovskrav, der relaterer<br />
sig til fire hovedtemaer.<br />
• Samtidig starter en fælles kampagne<br />
for hvervning af nye medlemmer<br />
og en økonomisk indsamling.<br />
Materialerne hertil vil være<br />
klar i midten af august.<br />
Der er således ikke tale om to på hinanden<br />
følgende kampagner, som oprindelig<br />
tænkt i arbejdsplanen fra årsmødet<br />
2020, men om én samlet, fælles<br />
offensiv, hvor alle led og niveauer i<br />
partiet spiller sammen for at sikre et<br />
godt resultat ved kommune- og regionsvalget.<br />
Det politiske indhold vil være de<br />
overordnede temaer for kommune- og<br />
regionsvalget, som hovedbestyrelsen<br />
fastlagde i efteråret 2020: Grøn omstilling,<br />
velfærd, lighed og demokratisk<br />
ejerskab.<br />
Budskabet vil være, at hvis man vil<br />
styrke kampen for grøn omstilling og<br />
social retfærdighed, så er det ikke nok<br />
at sætte et kryds ved valget. Det er<br />
også nødvendigt at være politisk aktiv,<br />
melde sig ind i Enhedslisten og deltage<br />
i vores arbejde for at styrke de folkelige<br />
bevægelser, der kan ændre på<br />
styrkeforholdene.<br />
30 ANNONCER OG MEDDELELSER
KRV21 HJÆLP OS MED AT FYLDE BILLEDBANKEN<br />
TIL KOMMUNALVALGET<br />
Så send det til billedbank@enhedslisten.dk<br />
De politiske temaer for KRV21 er:<br />
• Grøn omstilling: Klima, miljø, natur.<br />
• Udbyg velfærden: flere hænder og lige adgang til sundhed<br />
• Lighed mellem mennesker og mellem land og by<br />
• Demokratisk ejerskab – mindre magt til markedskræfterne<br />
Det er vigtigt, at du selv har taget billede. Skriver i mailen, at du stiller det til<br />
rådighed for Enhedslisten, og hvordan du vil krediteres. Hvis der er genkendelige<br />
mennesker på billedet, skal du sikre dig, at du har lov til at bruge billedet.<br />
LEDIGE JOB PÅ CHRISTIANSBORG<br />
I maj kan du søge nye job i Enhedslisten. Vi forventer blandt andet<br />
at opslå to stillinger i folketingssekretariatets ledelse samt<br />
job på økonomikontoret til besættelse 1. august eller snarest<br />
muligt. Læs mere på: vores.enhedslisten.dk/job-i-enhedslisten<br />
NYT FRA HOVEDBESTYRELSEN<br />
Husk, at man kan finde hovedbestyrelsens dagsordener og<br />
referater på mit.enhedslisten. Man kan i øvrigt melde sig som<br />
gæst til HB-møderne.<br />
KOM MED PÅ ENHEDSLISTENS SOMMERLEJR!<br />
UGE 27 ELLER 28 PÅ FAXEHUS EFTERSKOLE<br />
Vi byder på en lille uge med spændende workshops, børne- og familievenlige<br />
aktiviteter og hygge.<br />
Programmet vil byde på et dagligt tag-selv-bord af politisk indhold samt<br />
mere sociale aktiviteter. Kompetente børnepassere vil hver dag stå for en<br />
række spændende aktiviteter for alle børn over 3 år. Der vil dog også være<br />
masser af tid til afslapning, badning og socialt samvær.<br />
Tilmelding foregår på mit.enhedslisten.dk<br />
ER DU DET NYE MEDLEM AF DANMARKS RADIOS<br />
BESTYRELSE?<br />
Enhedslisten skal finde et nyt medlem til Danmarks Radios bestyrelse for<br />
perioden frem til 31. december 2022. Bestyrelsen står for det overordnede<br />
økonomiske og programmæssige ansvar for DR, der er Danmarks største<br />
kulturinstitution med et budget på ca. 3 mia. kr. og over 2.500 ansatte.<br />
Bestyrelsen har 11 medlemmer, herunder 1 fra hvert af de 6 største partier<br />
i Folketinget, og mødes 5-8 gange om året. Bestyrelsesarbejdet kræver en<br />
del forberedelse og giver et vederlag på ca. 100.000 kr. Enhedslistens medlem<br />
betaler partiskat efter de sædvanlige regler.<br />
Medlemmer af eller kandidater til Folketinget, regionsråd, kommunalbestyrelser<br />
eller Europa-Parlamentet kan ikke være medlemmer af bestyrelsen.<br />
Arbejdet i DR’s bestyrelse kræver at du:<br />
• har konkret erfaring med bestyrelsesarbejde fra en selvejende institution,<br />
en interesseorganisation el.lign.<br />
• har interesse for medie- og kulturpolitik<br />
• har interesse og sans for økonomi og ledelse<br />
• har politisk flair og kender Enhedslistens mediepolitiske synspunkter<br />
• er indstillet på tæt samarbejde med Enhedslistens kultur- og medieordfører.<br />
Send din ansøgning til sekretariatsleder Pia Boisen elpibo@ft.dk mærket<br />
”DR” senest 7. maj kl. 12. Enhedslistens forretningsudvalg indstiller en til<br />
posten inden pinse.<br />
VISIONÆR DEBAT OM NORDISK SOCIALISME<br />
Nordisk socialisme” er titlen på en ny bog af Pelle Dragsted,<br />
debattør og tidl. MF. Her argumenterer han for, at kimene til<br />
en ny demokratisk socialisme allerede findes i de nordiske<br />
velfærdssamfund og i vores erfaringer fra andelsbevægelsen,<br />
kooperationen og vores fællesejede offentlige sektor.<br />
MØD PELLE DRAGSTED TIL DEBAT:<br />
18. MAJ KL. 19.00-21.30 MELLEMFOLKELIGT SAMVIRKE,<br />
FÆLLEDVEJ 12, KØBENHAVN<br />
– gennem porten, til venstre i gården. Kommentar: Holger K<br />
Nielsen, tidl. formand for SF.<br />
19. MAJ KL. 19.00-21.30 HILLERØDSHOLMSKOLEN,<br />
HILLERØDSHOLMSALLÉ 2, HILLERØD<br />
– kantinen. Kommentar: Per Clausen, byrådsmedlem Ø.<br />
20. MAJ KL. 19.00-21.30 BYENS HUS, STÆNDERTORVET 1, ROSKILDE<br />
Kommentar: Finn Sørensen, tidl. folketingsmedlem Ø.<br />
De fysiske møder kan være med begrænset deltagertal eller<br />
blive aflyst. Derfor tilmelding: per@bregengaard.dk<br />
Det er også muligt at deltage på zoom. Kontakt for et<br />
link: per@bregengaard.dk – angiv mødet.<br />
Arrangementerne vil blive optaget og optagelserne<br />
offentliggjort. Tilmelding og Zoom-links fra 4. maj.<br />
Arrangør: Enhedslistens afdelinger på Nørrebro, Aalborg, Hillerød<br />
og Roskilde samt Politisk Økonomisk Udvalg<br />
Medlemstal<br />
Enhedslisten havde den<br />
18. <strong>april</strong> 9.416 medlemmer.<br />
ANNONCER OG MEDDELELSER 31
<strong>Rød+Grøn</strong><br />
Studiestræde 24, 1. 1455 København K<br />
Magasinpost SMP<br />
Id nr: 42332<br />
KULTURSTAFETTEN <br />
ENHEDSLISTENS KULTURFESTIVAL <strong>2021</strong><br />
ER ONLINE<br />
Fotos: Pia Funder<br />
De mange COVID19-restriktioner betød, at der måtte tænkes nyt,<br />
hvis den fjerde kulturfestival ikke helt måtte aflyses.<br />
Lole Møller, <strong>Rød+Grøn</strong><br />
Det blev hurtigt besluttet at tilrettelægge et program, der kunne ses på Facebook og YouTube. Det blev<br />
på selve dagen set af flere end 1000 og de efterfølgende dage af et tilsvarende antal. Og det kan stadig<br />
ses. Gå ind på www.Kulturfestival.enhedslisten.dk og mød forfatterne Knud Romer, Kirsten Thorup,<br />
Lars-Martin Sørensen, René Karpantshof, Gertrud Tinning, Peder Frederik Jensen og Søren Kolstrup. Underholdende<br />
indslag med Karina Willumsen, Anne Marie Helger og Bente Kure og Leif Ernstsen.<br />
PurePrint® by KLS – Produceret 100 %<br />
bionedbrydeligt af KLS Grafisk Hus A/S<br />
RØD+GRØN SØGER SKRIBENTER<br />
Har du lyst til at bidrage med artikler til rg.enhedslisten.dk og magasinet <strong>Rød+Grøn</strong>?<br />
Så send en mail til medlemsblad@enhedslisten.dk, hvor du fortæller lidt om de områder,<br />
du særligt interesserer dig for. Du må også meget gerne medsende et eksempel på noget,<br />
du har skrevet.<br />
EU-artikler er støttet af Europa-Nævnet.<br />
32 BAGSIDEN