Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kesä <strong>2022</strong><br />
OLEN SUOMALAINEN<br />
Anders<br />
Wiklöfillä<br />
on yli 300<br />
arvotaulua<br />
LUONTO<br />
Mieskolmikko<br />
haluaa vauhtia<br />
Saaristomeren<br />
puhdistukseen<br />
TEKIJÄ<br />
Arto Nuotio<br />
– 7 500 keikan<br />
lavatähti<br />
<br />
KESÄN<br />
YLI<br />
MENOVINKKIÄ<br />
LEMMIKKI<br />
Suomenhevonen<br />
on työn ikoni<br />
TERVEYS<br />
Miehen terveys<br />
tarvitsee rutiinien<br />
muutosta<br />
+<br />
RUUSUMUFFINIT<br />
– KESÄJUHLIEN<br />
PIRISTYS<br />
346,9 km/h<br />
Hinta 12,90 €<br />
www.meidansuomi.fi
polku omaan<br />
metsään<br />
Oikean kumppanin kanssa opit opit tuntemaan metsäsi paremmin. Tietosi Tietosi<br />
ja taitosi sekä vehreät vaistosi karttuvat, kun kun vierelläsi on osaava on osaava opas. opas.<br />
Valitse viisaasti, kenen kanssa metsään metsään menet. menet. TILAAMETSA.FI/VP<br />
TILAAMETSA.FI/sk<br />
9 numeroa vain<br />
39 90<br />
(norm. 67 €)<br />
metsalehti.fi
[ Jutun taustaa ]<br />
Elämänuraa.<br />
Anders Wiklöf<br />
on noussut<br />
merkittäväksi<br />
vaikuttajaksi<br />
Ahvenanmaalla.<br />
”Harvoin<br />
puhelinkeskustelu<br />
omaa<br />
kakkoskieltä<br />
käyttäen<br />
on näin<br />
miellyttävä.<br />
Hurmaava herra<br />
Kunnioitusta ja samalla syvää kiinnostusta herättävän henkilön<br />
haastattelu on aina kiehtovaa. Haastattelussa, jossa on tarkoitus<br />
raottaa henkilön motiiveja tietyille teoille tai mieltymyksille,<br />
tunnelma on jo lähtökohdiltaan virittynyt. Onnistunko toimittajana<br />
luomaan keskustelulle oikean tunnelman, jolloin vastaukset kysymyksiin<br />
saavuttavat toivottua syvyyttä, ja säilytänkö silti oman valppauteni<br />
tarttua tarinan kultareunaisiin säikeisiin, jotka jutussa kerrottuna<br />
saattavat tarjota lukijoille ennenkuulemattomia näkökulmia arvostetun<br />
henkilön elämästä?<br />
Sain tilaisuuden laittaa taitoni likoon Ahvenanmaan vaikutusvaltaisimman<br />
henkilön, kauppaneuvos Anders Wiklöfin haastattelussa.<br />
Keskityimme Wiklöfin intohimoiseen harrastukseen, taidemaalausten<br />
keräilyyn. Mikä sai autokauppiaana uraa tehneen kauppaneuvoksen<br />
hankkimaan taidetta? Entä mistä teoksesta harrastus sai alkunsa?<br />
Oman jännityksensä haastatteluhetkeen toi keskustelussa käyttämämme<br />
kieli. Juttelimme puhelimessa ruotsiksi, Wiklöfin äidinkielellä.<br />
Tilannetta kohtaan tuntemani jännitys oli kuitenkin turhaa, sillä herra<br />
Wiklöf oli varsin miellyttävä henkilö.<br />
Keskustelun tunnelma oli vapautunut ja Wiklöfin hauskalla tavalla<br />
polveileva kerronta sai tilanteen tuntumaan siltä kuin kauppaneuvos olisi<br />
hyvä tuttavani, jonka kanssa vaihtaisimme kuulumisia säännöllisesti. Se<br />
olisikin hurmaavaa, sillä harvoin puhelinkeskustelu omaa kakkoskieltä<br />
käyttäen on näin miellyttävä. Toimittajana onnistuin esittämään mielekkäät<br />
kysymykset, mutta herra Wiklöf oli meistä se, joka rakensi oikean<br />
tunnelman lämpimälle ja mieleenpainuvalle keskustelulle.<br />
Anders Wiklöfin haastattelu Olen suomalainen alkaa sivulta 36.<br />
Kielten rikkaus.<br />
Kirjoittaja Hanna<br />
Hattar on vaasalainen<br />
toimittaja.<br />
Yksikielisestä<br />
eteläpohjalaisesta<br />
tiensä kaksikieliseksi<br />
pohjalaiseksi<br />
raivannut toimittaja<br />
tietää, mitä<br />
aarteita kielten<br />
osaaminen voi tuoda<br />
eteen toimittajan<br />
kiinnostavassa<br />
työssä. Yhdistävä<br />
seikka toimittajan<br />
ja haastateltavan<br />
välillä oli vielä se,<br />
että myös Wiklöfin<br />
sukujuuret ovat<br />
Pohjanmaalla.<br />
KUVA: NICLAS NORDLUND<br />
Meidän Suomi 3
[ 3/<strong>2022</strong> ]<br />
”<br />
Saaristomeri on loputon<br />
palapeli, riemunkirjava<br />
mosaiikki erilaisia<br />
elinympäristöjä ja<br />
elämänmuotoja.<br />
Sisältö<br />
KUVA: PASI RELANTO<br />
30<br />
Perinnemaisema. Vesterbyn<br />
talo Nauvon Berghamnissa<br />
henkii vielä suhteellisen<br />
puhdasta meriluontoa.<br />
Paikka on monen veneilijän<br />
jokavuotinen vierailukohde<br />
Saaristomerellä.<br />
8 VALITUT MENOT<br />
Kesäkuukaukausiksi on tarjolla niin<br />
paljon erilaisia tapahtumia, että voi<br />
olla vaikea valita. Meidän Suomi<br />
valitsi parhaita valmiiksi.<br />
14 VUODENAJAN KUVA<br />
Juhannussalko ja sen nosto on<br />
kylähengen ja -yhteistyön perusta,<br />
joka on levinnyt Ahvenanmaalta<br />
manner-Suomeenkin.<br />
16 SUOMI TOIMII -MAKASIINI<br />
Aurinkopaneeleilla lisävirtaa helposti<br />
/ Korjausrakentamis ohjeet kootusti.<br />
18 KANSI<br />
Ida Zetterström on maailman<br />
nopein nainen moottoripyörällä, ja<br />
aikoo kilpailla jatkossa myös<br />
kiihdytysautojen kisoissa.<br />
24 YHTEISKUNTA<br />
Kristiina Helenius on työssään<br />
päässyt vertaamaan Yhdysvaltojen ja<br />
Suomen hyviä ja huonoja puolia.<br />
30 LUONTO<br />
Operaatio Ainutlaatuinen<br />
Saaristomeri suitsii ravinnevalumia<br />
ja etsii puhdistusratkaisuja kiertotalousratkaisulla.<br />
36 OLEN SUOMALAINEN<br />
Anders Wiklöf on rakentanut<br />
Ahvenanmaalle bisnesimperiumin ja<br />
kerännyt arvokkaan taidekokelman.<br />
42 10 KYSYMYSTÄ<br />
Miksi tunnettu stand up -koomikko<br />
Ali Jahangiri aikoo ryhtyä<br />
K-kauppiaaksi?<br />
44 MADE IN FINLAND<br />
Leevi Lamminsivu perusti<br />
kiinteistöhuoltoyrityksen jo<br />
14-vuotiaana.<br />
Kirpparilta.<br />
Ruusupolun varrella haaveilee sininen<br />
metsäkeiju, kirpputorilöytö.<br />
49 KOTONA & VAPAALLA<br />
Retkipaikka-sivusto esittelee<br />
parhaat retkeily- ja vaelluskohteet<br />
kansallispuistoissa ja maakunnissa.<br />
50 HARRASTUS<br />
Ahvosten puutarhan<br />
sadunomaiset esineet ovat<br />
löytyneet luonnosta ja<br />
kierrätysmateriaaleista.<br />
56 TEKIJÄ<br />
7 500 keikalla laulanut<br />
Arto Nuotio esiintyy edelleen<br />
yrityksensä 25 tanssipaikalla.<br />
62 TEKEMISKALENTERI<br />
KESÄ–ELOKUULLE<br />
Kesän aikana voi nauttia<br />
kaikenlaisesta kesäpuuhastelusta ja<br />
juhliakin välillä.<br />
69 KOTI JA PERHE<br />
Lähes puolet suomalaisista kasvattaa<br />
syötäviä kasveja puutarhassa,<br />
parvekkeella tai terassilla.<br />
70 LEMMIKIT<br />
”Pohjanmaan vossikkamies”<br />
Markku Jauhiainen haluaa pitää<br />
työhevosen ja hevostyön perinteet<br />
kunniassaan.<br />
4
80<br />
Valmiit ruis- tai<br />
kaurakupit – valmiiksi<br />
maustetutkin – sopivat<br />
suolapaloiksi kesäjuhliin.<br />
Mainion ohjeen täytteeksi<br />
löydät sivulta 84.<br />
KUVA: ANNE ANTTILA<br />
75 TERVEYS<br />
Lääkintäneuvos Jarmo<br />
Karpakka patistaa miehiä<br />
muuttamaan arkirutiineitaan<br />
terveellisemmiksi.<br />
70<br />
80 PÖYTÄ ON KATETTU<br />
Kesän pihajuhlat onnistuvat<br />
suolaisten ja makeiden<br />
herkkujen avulla: kokeile pienillä<br />
ruiskupeilla ja ruusumuffineilla.<br />
86 OI NIITÄ AIKOJA<br />
Hallan aiheuttamat katovuodet<br />
aikaansaivat nälänhädän koko<br />
Suomeen kaksi kertaa.<br />
92 RIVIEN VÄLISTÄ<br />
Poliitikko-lehtimies Eero<br />
Erkon vaimon Maissi Erkon<br />
(1872–1936) elämäkerta<br />
avaa nuorsuomalaisen<br />
naisasianaisen merkitystä.<br />
95 RIVIEN VÄLISTÄ<br />
Enni Mustonen ja<br />
Anneli Kivelä täydensivät<br />
kirjasarjaansa onnistuneesti.<br />
96 NUOTIN VIERESTÄ.<br />
Kari Martialan ja Joonas<br />
Kavaston tuoreet levyarviot.<br />
KUVA: ANNI-SOFIA SAVELA<br />
97 RISTIKKO<br />
98 MIKÄ PAIKKA?<br />
99 KOLUMNI<br />
Helena Petäistö<br />
innostui mökkeilyn<br />
renessanssista.<br />
Kristiina Helenius<br />
on elänyt<br />
vuosikaudet<br />
Washingtonissa<br />
niin toimittajana,<br />
suurlähetystön<br />
lehdistöneuvoksena<br />
kuin<br />
viestintä- ja konsulttitalon<br />
toimitusjohtajanakin.<br />
Markku Jauhiainen<br />
hallitsee hevosella<br />
vedettävän niittokoneen<br />
käytön ja haluaa<br />
erilaisten hevostaitojen<br />
säilyvän muidenkin<br />
hallussa.<br />
24<br />
KUVA: SNORRE WIK<br />
Meidän Suomi 5
Burana 400 mg tabletti tilapäisiin kipu- ja kuumetiloihin. Vaikuttava aine ibuprofeeni. Neuvottele käytöstä lääkärin kanssa, jos saat allergisia<br />
reaktioita muista särkylääkkeistä, sinulla on vatsahaava, sydän-, munuais- tai maksasairaus tai verenvuototaipumus, tai jos olet raskaana.<br />
Burana 400 mg ei tule käyttää alle 20 kg painaville lapsille eikä raskauden viimeisellä kolmanneksella. Tutustu huolellisesti pakkausselosteeseen.<br />
Pakkauskoot 10, 20 ja 30 tabl. burana.fi *Särkylääketabletit ja -kapselit. IQVIA Finland Pharmacy Panel Audit, Sell-out data qty. MAT 3/<strong>2022</strong>.
[ Pääkirjoitus ]<br />
Hevosvoimia<br />
Muistan kuinka joskus<br />
50 vuotta sitten sain<br />
kokeilla ensimmäistä<br />
kertaa hevosratsastusta<br />
isovanhempien maatilalla.<br />
Ajokkina oli suomenhevonen, joita<br />
vielä siihen aikaan käytettiin jonkin verran<br />
työjuhtana metsässä ja pellolla. Työhevonen<br />
on tänä päivänä harvinaisuus, mutta<br />
kokonaan se ei ole kadonnut, kertoo artikkelimme<br />
Suomenhevonen on horjumaton<br />
työn ikoni (s. 70).<br />
Hevosvoimat ovat tulleet tutuksi myös<br />
Ida Zetterströmille, joka rikkoo nopeusennätyksiä<br />
moottoripyörällään. Artikkelissa<br />
Maailman nopein (s. 18) tutustumme naiseen,<br />
jonka nopeus kiihdytysajoissa nousee<br />
lähes 350 kilometriin tunnissa.<br />
Toimelias nainen on myös Kristiina Helenius,<br />
joka vetää konsulttitoimisto Milttonia<br />
Yhdysvalloissa. Aiemmissa tehtävissään<br />
diplomaattina ja toimittajana hän on paiskannut<br />
kättä niin Barack Obaman, Donald<br />
Trumpin ja Joe Bideninkin kanssa. Artikkelissa<br />
Maailman napa kiehtoo ja inspiroi<br />
(s. 24) suomalainen maailmankansalainen<br />
kertoo monipuolisesta urastaan.<br />
Ihmiset kadunmiehestä huippupoliitikkoihin<br />
ovat tulleet tutuksi avoimen luonteen<br />
omaavalle ahvenmaalaiselle liikemiehelle<br />
Anders Wiklöfille. Muun muassa<br />
autokaupalla omaisuuden tehnyt Wiklöf on<br />
kerännyt yksityisen taidekokoelman, joka<br />
on Pohjoismaiden merkittävin. Artikkelimme<br />
Maanläheinen mesenaatti (s. 36) kertoo<br />
miehestä ja hänen taideharrastuksestaan.<br />
Koronaepidemia hiljensi tanssilavat ja<br />
muut tapahtumapaikat pariksi vuodeksi,<br />
mutta nyt tauti alkaa toivottavasti hellittää.<br />
Näin toivoo Arto Nuotio, joka kiertää<br />
laulamassa keikoilla, myy muiden tähtiartistien<br />
keikkoja ja järjestää lavatansseja eri<br />
puolilla Suomea. Artikkeli Tanssilavojen<br />
monitoimimies (s. 56) kertoo Nuotiosta,<br />
joka on tehnyt komean uransa aikana yli<br />
7500 keikkaa.<br />
Kesä on erilaisten perhejuhlien<br />
aikaa. Artikkelimme Suolaista ja<br />
makeaa kesän juhliin (s. 80) kertoo,<br />
millaisilla tarjoiluilla kruunaat<br />
juhlan – on kyse<br />
sitten valmistujaisista,<br />
ristiäisistä, lapsen<br />
syntymäpäivistä,<br />
konfirmaatiojuhlista,<br />
häistä tai tupaantuliaisista.<br />
Ilkka Virtanen<br />
päätoimittaja<br />
”Nopeus kiihdytys -<br />
ajoissa nousee lähes<br />
350 kilometriin<br />
tunnissa.<br />
MEIDÄN<br />
SUOMI ON<br />
ILMESTYNYT<br />
JO 17 VUODEN<br />
AJAN.<br />
SAMI PISKONEN<br />
Kustantaja CIL Suomi Oy, p. (09) 503 441, postiosoite PL 106, 00381 Helsinki,<br />
valitutpalat.fi, meidansuomi.fi Sähköposti meidansuomi@valitutpalat.fi. Päätoimittaja Ilkka Virtanen.<br />
Ilmoitusmarkkinointi Jouni Kohonen, p. 040 500 9929, Jukka Tiainen, p. 0400 444 435,<br />
tutkimus Tiina Suomela. Toimitus Toimituspäällikkö Tapio Rusanen / Omnipress Oy, Väritehtaankatu 8,<br />
01300 Vantaa, omnipress.fi Ulkoasu Hanna-Mari Jaakkola / Omnipress Oy<br />
Paino LSC Communications Europe ISSN 1795-6358 Tietosuoja valitutpalat.fi/tietosuoja.<br />
Tietoja henkilötietojen käsittelystä.<br />
Näin tavoitat meidät:<br />
Asiakaspalvelu ja tilausasiat: puhelin 020 331 500 arkisin klo 8–18 (puhelun hinta 8,4 snt/min).<br />
Sähköposti: asiakaspalvelu@valitutpalat.fi, www.valitutpalat.fi.<br />
Meidän Suomi 7
KONSERTTEIHIN ja tapahtumiin<br />
voi vielä tulla muutoksia<br />
koronapandemian takia.<br />
Valitut menot<br />
Koonnut Helena Lylyharju<br />
Pitkään vallassa.<br />
Edellisen kerran<br />
Seinäjoen Tangomarkkinat<br />
pidettiin<br />
vuonna 2019. Silloin<br />
Tangokuningattareksi<br />
kruunattiin Pirita Niemenmaa<br />
ja Tangokuninkaaksi<br />
Johannes<br />
Vatjus. ”Koronavuosina”<br />
2020 ja 2021<br />
tapahtumaa ei järjestetty.<br />
Äänestä<br />
suosikkiasi<br />
SUURI YLEISÖ pääsee osalliseksi<br />
uudistuksista jo laulukilpailun<br />
alkuvaiheessa<br />
jokaisen voidessa äänestää<br />
jo nyt suosikkiaan pulsea.finettisivuilla.<br />
21.5. Tangomarkkinat<br />
Semifinaali järjestetään Vantaalla<br />
Kulttuuritalo Martinuksen<br />
Martinus-salissa.<br />
Lisätietoja tulee lipunmyynnin<br />
käynnistyessä.<br />
6.–10.7. kokoontuvat<br />
kaikki tangon ystävät Seinäjoen<br />
Tangomarkkinoille.<br />
Sykähdyttäviä hetkiä ja<br />
musiikin riemua. Festivaalin<br />
iloisesti kuplivassa sydämessä<br />
tango- ja iskelmämusiikki<br />
vie mennessään – aina<br />
aamuun asti!<br />
Lisätietoa:<br />
tangomarkkinat.fi<br />
Tangomarkkinat järjestetään jälleen<br />
KAHDEN PANDEMIAVUODEN jälkeen<br />
Tangomarkkinoita juhlitaan jälleen Seinäjoella.<br />
Suomen suosituimpiin kesätapahtumiin<br />
lukeutuva tapahtuma monipuolistaa<br />
ohjelmistoaan. Vuonna 1985<br />
ensimmäisen kerran järjestetyn tapahtuman<br />
ydin on yhä tango ja vuosittain<br />
valittavat Tangokuninkaalliset, mutta<br />
laulukilpailussa kuullaan jatkossa myös<br />
nykyiskelmää ja konserteissa ikivihreiden<br />
tangosuosikkien lisäksi myös iskelmä- ja<br />
pop-taivaan kirkkaimpia tähtiä.<br />
– Tangomarkkinoiden sydän on edelleen<br />
tietenkin tangossa, mutta haluamme<br />
monipuolistaa tarjontaamme ja tuoda<br />
sitä enemmän tähän päivään. Myös<br />
uusilta Tangokuninkaallisilta edellytetään<br />
monipuolista ohjelmistoa, ja uudistaessamme<br />
laulukilpailua oli tärkeää,<br />
että kilpailun vaatimukset heijastelevat<br />
tämän päivän artistiutta, kertoo Tangomarkkinoiden<br />
toimitusjohtaja Pasi Ojala.<br />
Semifinaalissa tuomaristoa johtaa<br />
Nina Tapio. Tuomaristoon kuuluvat hänen<br />
lisäkseen Marco Bjurström, Marko Maunuksela,<br />
Hanna Pakarinen ja Universal<br />
Music Finlandin A&R Director Marja Kokko.<br />
Tuomariston arvioitavana on kilpailijoiden<br />
tangotaitojen ohella myös kyky<br />
muuntautua iskelmien tulkitsijoiksi.<br />
Vuoden <strong>2022</strong> Tangokuninkaalliset<br />
valitaan Seinäjoella 9. heinäkuuta järjestettävässä<br />
Finaalissa, jossa kilpailee<br />
yhteensä neljä solistia. Seinäjoen Finaalivaiheet<br />
juontavat Seinäjoelta kotoisin<br />
olevat Susanna Laine ja HP Parviainen,<br />
jotka ovat tunteneet toisensa jo<br />
ala-asteikäisistä saakka. Laulukilpailun<br />
musiikista vastaa TV:stäkin tuttu Sami<br />
Pitkämön 15-henkinen orkesteri.<br />
Laulukilpailun TV-perinne jatkuu<br />
uudella TangoTV-konseptilla, jonka<br />
toteuttaa kanavapaikalla 17 Keikalla.fialustastaan<br />
tunnettu tuotantoyhtiö<br />
Rockway.<br />
KUVA: KARI MARTIALA<br />
8 8
[ Valitut menot ]<br />
ROCK<br />
ISKELMÄ<br />
JAZZ<br />
BLUES<br />
28.7. Tampereella nähdään raskaamman<br />
rock-musiikin legendoja, kun Eteläpuistossa<br />
pidettävässä Deep Purple in Concert<br />
-tapahtumassa lavalle nousevat<br />
paitsi Deep Purple, myös Accept ja Uriah<br />
Heep.<br />
lippu.fi<br />
20.–21.5. koetaan kahden vuoden pandemiatauon<br />
jälkeen Helsinki Beatles<br />
Weekend. Nostalginen viikonloppu hemmottelee<br />
Beatles-faneja vaikuttavalla<br />
läpileikkauksella Liverpoolin nelikon tuotannosta.<br />
Kahden päivän aikana kuullaan<br />
unohtumaton kattaus Beatlesin tuotantoa,<br />
kun 10 maailmanluokan esiintyjää<br />
nousee lavalle.<br />
kulttuuritalo.fi/tapahtuma/6778<br />
30.5. koetaan Kulttuuritalolla Helsingissä<br />
Arja Koriseva & Pentti Hietanen – Suurimmat<br />
klassikot -konsertti. Suomen kärkiartisteihin<br />
lukeutuvat Koriseva ja Hietanen<br />
kokoavat yhteen muistettavimmat<br />
sävelmänsä.<br />
kulttuuritalo.fi<br />
Uusia<br />
mausteita.<br />
Maustetytöt<br />
ja Agents<br />
lähtevät<br />
keikoille.<br />
2.–4.6. nähdään Hyvinkään lentokentällä<br />
Suomen suurin rock-festivaali Rockfest,<br />
mukana muun muassa maailmantähdet<br />
Iron Maiden, Scorpions, Nightwish,<br />
Megadeth, The Hives ja Mokoma.<br />
rockfest.fi<br />
17.–18.6. järjestetään Tuhdimmat Tahdit<br />
Nokian keskustassa. Metallimusiikin<br />
festivaalilla esiintyy yhteensä 18 raskaan<br />
musiikin yhtyettä, kuten Amaranthe,<br />
Stam1na, Stratovarius sekä paluun tehnyt<br />
Kiuas. Tapahtuman ikäraja on 18 vuotta.<br />
tiketti.fi<br />
30.6.–2.7. on Iskelmäfestivaali Jämsän<br />
Himoksella, mukana muun muassa Juha<br />
Tapio, Maustetytöt & Agents, Kaija Koo,<br />
Behm, Samuli Edelman, Dingo ja Suvi<br />
Teräsniska.<br />
iskelmafestivaali.fi<br />
1.–2.7. koetaan Torniossa ja Haaparannassa<br />
kansainvälinen Kalottjazz & Blues<br />
Festival. Festivaalin ohjelma tarjoaa suomalaisen<br />
ja ruotsalaisen kulttuurin kohtaamispaikassa<br />
jazzia ja bluesia kauniilla<br />
puistomaisella festivaalialueella.<br />
festivals.fi<br />
4.–6.8. nautitaan Nokian Pirkkalaistorilla<br />
perinteikkäästä kotimaisen kevyen musiikin<br />
tapahtumasta Tapsan Tahdit. Tapahtumassa<br />
jaetaan myös arvostettu Iskelmä-Finlandia-palkinto.<br />
tapsantahdit.fi<br />
11.-13.8. on äänessä kansanmusiikkipohjainen<br />
musiikkitarjotin Hyvinkään Kaukasin<br />
Juhlatalossa, kun Kaukas EloFolk<br />
<strong>2022</strong> soi muun muassa taiteellisen johtajan<br />
Timo Alakotilan, Pentti Rasinkangas &<br />
JPP:n ja Jussi Syren & Groundbreakersin<br />
voimin.<br />
lipputoimisto.fi<br />
Behmeä<br />
naisääni.<br />
Vuoden 2021<br />
naisartisti<br />
Behm on<br />
tämän kesän<br />
kuumimpia<br />
nimiä.<br />
Ikivihreää.<br />
Deep Purple<br />
keikkailee<br />
Tampereella.<br />
8.7. saapuu Helsingin Kulttuuritaloon keikalle<br />
1980-luvulla maailmanmaineeseen<br />
noussut naisrokkari Kim Wilde. Tähden<br />
suurimpia hittejä ovat Kids in America ja<br />
You Came.<br />
kulttuuritalo.fi<br />
KUVA: TERO AHONEN<br />
Meidän Suomi 9
[ Valitut menot ]<br />
KLASSINEN<br />
MUSIIKKI<br />
Klassikko<br />
uusiksi.<br />
Savonlinnan<br />
Oopperajuhlilla<br />
nähdään uusi<br />
versio Aidasta.<br />
7.–18.6. järjestetään yksi kesän kiinnostavimmista,<br />
vanhimmista ja arvostetuimmista<br />
musiikkitapahtumista, Naantalin<br />
Musiikkijuhlat. Monipuoliset ja korkeatasoiset<br />
konsertit järjestetään merellisen<br />
Naantalin ja lähiseudun idyllisissä konserttipaikoissa.<br />
naantalinmusiikkijuhlat.fi<br />
15.–21.6. nautitaan tanssitaiteesta Kuopio<br />
Tanssii ja Soi -festivaalilla. Festivaalia<br />
on vienyt eteenpäin ilo, intohimo<br />
ja halu jatkuvaan kehittymiseen. Tanssi<br />
yhdistää yli kieli- ja kansallisuusrajojen<br />
ja tuo yhteen ihmisiä mitä erilaisimmista<br />
taustoista.<br />
kuopiodancefestival.fi<br />
30.6.–3.7. koetaan Heinäveden musiikkipäivät,<br />
joiden aikana kuullaan konsertteja<br />
Valamon luostarissa ja nautitaan risteilyistä<br />
Heinäveden reitillä.<br />
lippu.fi<br />
1.–31.7. järjestettävillä Savonlinnan Oopperajuhlilla<br />
nautitaan jälleen upeista<br />
esityksistä. Tarjolla upeita esityksiä: uusi<br />
näyttävä Aida, Tosca, solistit maailman<br />
huipulta sekä kaikkein rakastetuin - Carmen.<br />
Baritoni Ludovic Tézierin konsertti<br />
Olavinlinnassa on maailmanluokan tapaus.<br />
Tragikoominen ja vauhdikas Julius<br />
Caesar on harvinainen barokkiherkku,<br />
ja kaksi pienoisoopperaa Harlekiini &<br />
Gianni Schicchi kepeitä ja hauskoja kuin<br />
karnevaali. Yli genrerajojen vie pohjoismaisesta<br />
mytologiasta ammentava<br />
Wardruna sekä todellinen yllätyskeikka,<br />
Ricky-Tick Big Bandin & Julkisen Sanan<br />
poikkeuksellinen paluu yhteen yhden<br />
illan ajaksi.<br />
operafestival.fi/ohjelma-ja-liput<br />
Kipparien<br />
kupletit.<br />
Naantalin<br />
Musiikkijuhlilla<br />
kuullaan uutta<br />
Kipparikvartettia.<br />
2.–9.7. soi Sysmän Suvisoitto maaseutumiljöössä<br />
huippuluokan taiteilijoineen ja<br />
ainutlaatuisissa konserttipaikoissa.<br />
suvisoitto.fi<br />
5.–9.7. Virolahdella vietetään Kaakon<br />
Kamarimusiikki -tapahtumaa, jonka<br />
musiikista voi nauttia seurantaloissa,<br />
kirkkosaleissa ja luonnon helmassa.<br />
kaakkofestival.fi<br />
10.–23.7. soi Suomen suurin kamarimusiikkifestivaali<br />
Kuhmossa jo 52. kerran.<br />
Kahden viikon aikana Kuhmon Kamarimusiikki<br />
tarjoaa tuttuun tapaan sekä<br />
kamarimusiikin klassikoita että yllättäviä<br />
erikoisuuksia. Luvassa on 70 konserttia<br />
noin 150 muusikon voimin.<br />
kuhmofestival.fi<br />
11.–17.7. tarjoaa Kaustisten kansanmusiikkijuhlat<br />
ihailtaviksi kiinnostavia kansainvälisiä<br />
artisteja ja kansantanssiryhmiä<br />
ympäri maailmaa.<br />
kaustinen.net<br />
27.–31.7. järjestetään Lapin tunturimaisemassa<br />
Luosto soi! -festivaali. Konsertit<br />
ovat Luostolla, Pyhätunturilla ja Sodankylässä<br />
ainutlaatuisilla luonnon muovaamilla<br />
näyttämöillä Ukko-Luoston rinteellä<br />
ja Aittakurussa sekä Sodankylän tunnelmallisessa<br />
vanhassa hirsikirkossa. Monipuolinen<br />
kattaus kamari- ja orkesterimusiikkia<br />
barokista tähän päivään.<br />
ticketmaster.fi<br />
10
[ Valitut menot ]<br />
23.–30.7. nautitaan perinteisestä Crusellviikosta<br />
Uudessakaupungissa. Ohjelmassa<br />
on myös kansainvälinen klarinettikilpailu.<br />
crusell.fi<br />
28.–31.7. koetaan huikeita konsertteja<br />
Lemin musiikkijuhlilla. Konsertteja<br />
Lemin kirkossa, letkeää menoa viihdekonsertissa<br />
sekä monenlaisia ilmaistapahtumia.<br />
leminmusiikkijuhlat.fi<br />
2.–6.8. hemmotellaan pianomusiikin<br />
ystäviä Mäntän Musiikkijuhlilla. Ohjelmassa<br />
on kansainvälisiä pianistitähtiä ja<br />
nuoria superlupauksia Serlachius-museo<br />
Göstan ainutlaatuisessa ympäristössä.<br />
mantanmusiikkijuhlat.fi<br />
TAIDE<br />
11.6.–14.8. on Mäntyharjulla avoinna<br />
Suomen suurimpiin lukeutuva kulttuuritapahtuma,<br />
Taidekeskus Salmela.<br />
Ohjelmaan kuuluvat suomalaisen nykytaiteen<br />
näyttelyt sekä konsertit. Taidekeskus<br />
Salmelan osana toimii myös Kouvolassa<br />
sijaitseva Vuohijärven luonto- ja<br />
kulttuuritalo. Taidekeskus Salmela ja<br />
Vuohijärven luonto- ja kulttuuritalo ovat<br />
avoinna 11.6.–14.8. joka päivä kello 11–18<br />
(Salmela) ja 11–17 (luonto- ja kulttuuritalo).<br />
taidekeskussalmela.fi<br />
Silmäniloa.<br />
Taidekeskus Salmelassa<br />
on esillä muun muassa<br />
Anniina Vainionpään<br />
teos Pieni lintu.<br />
KUVA: CLAUDIA BORGIA,CHIARA BRUSCHINIL<br />
Tanssin juhlaa.<br />
Kuopio Tanssii ja Soi jälleen, kuvassa<br />
Alessandro Sciarronin Save the last<br />
dance for me.<br />
8.–17.8. tarjoaa BRQ Vantaa Festival<br />
barokkimusiikkia kulttuurihistoriallisesti<br />
merkittävässä ja miljööltään ainutlaatuisessa<br />
Pyhän Laurin kirkossa. Kotimaiset<br />
ja kansainväliset huipputaitajat esittävät<br />
erityisesti musiikkia, jota ei aiemmin ole<br />
Suomessa kuultu.<br />
brq.fi<br />
15.–28.8. nautitaan Suomen vanhimmalla<br />
yhtäjaksoisesti toimineella musiikkifestivaalilla<br />
Turun Musiikkijuhlilla suurista<br />
orkesterikonserteista, kamarimusiikista<br />
sekä oopperasta.<br />
turunmusiikkijuhlat.fi<br />
28.–29.5. Kaiken maailman kulttuurit<br />
kohtaavat Helsingissä Maailma kylässä<br />
-festivaalilla. Ohjelmassa on kymmeniä<br />
esityksiä eri puolilta maailmaa,<br />
kantaaottavia puheita<br />
ja vaikuttavia dokumentteja.<br />
Ilmaistapahtumassa<br />
voi tutustua laajaan kirjoon<br />
näytteilleasettajia. Festivaaliin<br />
voi osallistua myös virtuaalisesti.<br />
maailmakylassa.fi<br />
8.–10.7. koetaan Kouvolan Iitissä uudella<br />
KymiRing-radalla kaksipyöräisten<br />
kuninkuusluokan kilpailu<br />
MotoGP <strong>2022</strong>, Finnish<br />
Motorcycle Grand Prix.<br />
MotoGP-tunnelmasta<br />
pääsee nauttimaan kaikkina<br />
kolmena päivänä,<br />
sillä tapahtuma-alue on<br />
avoinna yleisölle jo perjantaina<br />
vapaiden harjoitusten<br />
aikana.<br />
kymiring.fi<br />
Ravurit radalla.<br />
Kuninkuusraveissa<br />
kisaavat parhaat<br />
suomenhevoset.<br />
FESTIVAALIT<br />
TAPAHTUMAT<br />
LIIKUNTA<br />
29.–31.7. ajetaan Forssassa koko kansan<br />
juhlakisa, Kuninkuusravit. Kuninkuusraveissa<br />
nähdään suomenhevosista parhaat,<br />
komeimmat ja uljaimmat<br />
sekä heidän taustajoukkonsa.<br />
kuninkuusravit.fi<br />
6.–7.8. etsitään rasteja Saariselällä<br />
Suomen Tunturisuunnistus<br />
<strong>2022</strong> -tapahtumassa.<br />
Maasto on hyväkulkuista, avointa<br />
ja harvametsäistä tunturimaastoa<br />
ja mäntykangasta.<br />
tunturisuunnistus.fi/<strong>2022</strong><br />
KUVA: SIIRI HAAPALAINEN<br />
Meidän Suomi 11
[ Valitut menot ]<br />
KUVA: SAMI MAANPÄÄ<br />
MESSUT<br />
21.-22.5. järjestettävät Messut Nokialla<br />
on odotettu koko perheen tapahtuma<br />
Nokian jäähallissa. Nokian messuille tullaan<br />
viettämään aikaa, tapaamaan tuttuja,<br />
seuraamaan ohjelmaa sekä ostamaan<br />
tuotteita.<br />
visitnokia.fi<br />
30.6.-3.7. koetaan Turun Vanhalla Suurtorilla<br />
Keskiaikaiset markkinat. Neljä<br />
päivää toritunnelmaa: vilinää ja vilskettä,<br />
juoruja ja juhlavia sanoja markkinarauhasta,<br />
arvokkaita rouvia ja kauniita<br />
neitoja, ylväitä herroja ja hulttioita, suukopua<br />
ja särvintä sekä torimyyjien kaupankäyntiä.<br />
keskiaikaisetmarkkinat.fi<br />
Talokavalkadi Naantalissa<br />
15.7.–14.8. Naantalin järjestetään<br />
Asuntomessut <strong>2022</strong>. Asuntomessut<br />
järjestetään upealla Luonnonmaan<br />
saarella, joka on monille tuttu tasavallan<br />
presidentin kesäasunnon Kultarannan<br />
vuoksi. Suosittu kesämatkakohde<br />
Muumimaailma puolestaan on vain<br />
vartin ajomatkan päässä Lounatuuleksi<br />
nimetyltä Asuntomessualueelta.<br />
Luonnon kunnioitus on ollut mukana<br />
alueen suunnitteluvaiheesta lähtien.<br />
Lounatuulessa kadut kiemurtelevat<br />
kallioita väistellen ja alueen kunnallistekniikka<br />
on rakentunut luontoa<br />
varoen. Puita alueelta on kaadettu<br />
mahdollisimman vähän.<br />
14.–17.7. järjestetään Suomen tunnetuimpiin<br />
markkinatapahtumiin lukeutuva<br />
Kristiinankaupungin kesämarkkinat.<br />
Markkinoita on Kristiinassa järjestetty jo<br />
vuodesta 1783.<br />
visitkristinestad.fi<br />
Asuntomessut.<br />
Naantalissa<br />
valmistaudutaan<br />
kesän suurtapahtumaan.<br />
Messukesänä <strong>2022</strong> sanonta ”Naantalin<br />
aurinko” tulee saamaan aivan<br />
uuden merkityksen Lounatuuleen<br />
rakentuvan aurinkoenergiapuiston<br />
myötä. Alueen oma aurinkovoimala<br />
sekä älymuuntamo tuottavat sähköä<br />
messukoteihin. Asuntomessuilla tullaan<br />
näkemään monenlaisia älykkäitä<br />
energiainnovaatioita.<br />
Saariston luonto saa jäädä näkyviin<br />
tulevien messutalojen pihoissa, sillä<br />
rakentajia on pyydetty huomioimaan<br />
alkuperäisiä maastonmuotoja ja säilyttämään<br />
kasvillisuutta mahdollisuuksien<br />
mukaan.<br />
asuntomessut.fi/naantali-<strong>2022</strong><br />
12.–14.8. vietetään Isossakyrössä<br />
1700-luvun markkinoita, joka on valtakunnallisesti<br />
merkittävä ja yksi suurimmista<br />
käsityöläistapahtumista Suomessa.<br />
Vuonna 2019 markkinoilla kävi kolmen<br />
päivän aikana yli 25 000 kävijää.<br />
1700-lmarkkinat.net<br />
19.–21.8. Rovaniemellä koetaan Suomen<br />
suurin vapaaehtoisvoimin toteutettu<br />
hyväntekeväisyystapahtuma, Rovaniemen<br />
Wanhat Markkinat.<br />
rovaniemenwanhatmarkkinat.fi<br />
12<br />
Muumijääluola<br />
– viileä kesäkohde<br />
MUUMIJÄÄLUOLA pystytetään jälleen Vesileppiksen<br />
hiihtoareenalle, joka sijaitsee Leppävirralla<br />
30 metriä maanpinnan alapuolelle<br />
louhitussa kiviluolassa. Näyttely koostuu<br />
muumijääveistoksista ja erilaisista talvisista<br />
aktiviteeteista, kuten liukumäkilinnasta,<br />
snowtube-radasta ja napakelkasta. Näyttelyalueen<br />
kokoa, audiovisuaalisuutta ja toiminnallisuutta<br />
on lisätty aiemmista kausista.<br />
Muumeja voi käydä tapaamassa elokuun<br />
<strong>2022</strong> loppuun.<br />
icecave.fi/tarina<br />
TEEMA-<br />
PUISTOT<br />
TUTUSTUMIS-<br />
KOHTEET<br />
Haagan Alppiruusupuisto eli tuttavallisesti<br />
rodopuisto on helmi Helsingin<br />
puistojen kirjossa. Alppiruusujen<br />
ja atsaleoiden kukinta on parhaimmillaan<br />
kesäkuun alkupuolella. Atsaleat aloittavat<br />
kukintansa ensin, ja osa niistä kukkii vielä<br />
alppiruusujen jo lopetettua,<br />
juhannuksen jälkeen.<br />
Alueen männyt luovat<br />
katon pensaiden kukkaloistolle.<br />
Kukintaaikaan<br />
tämä upea<br />
nähtävyys tuo paikalle<br />
tuhansia ihmisiä.<br />
vihreatsylit.fi<br />
/alppiruusupuisto<br />
KUVA: KARI MARTIALA<br />
Helsingin Pihlajamäestä ei saa lähteä, jos<br />
ei ole käynyt tervehtimässä sen ainutlaatuista<br />
luonnonmuistomerkkiä. Täällä<br />
sijaitsevat Suomen vanhimmat hiidenkirnut<br />
Aarnipata ja Rauninmalja. Toisin<br />
kuin muut Suomen tunnetut hiidenkirnut,<br />
ne ovat vanhempia kuin viimeisin jäätiköitymiskausi<br />
eli yli 50 000 vuotta<br />
vanhoja, mahdollisesti jopa yli<br />
100 000-vuotiaita. Siksi ne ovat<br />
ainutlaatuisia Suomessa ja koko<br />
Skandinaviassa. Kirnuille on<br />
rakennettu katselutasanne ja hiidenkirnuista<br />
kertova opastaulu.<br />
vihreatsylit.fi/aarnipata-jarauninmalja
[ Valitut menot ]<br />
KESÄ-<br />
TEATTERI<br />
KUVA: DANIEL PAUL<br />
8.–19.6. Ranskalaisen Gilles Dyrekin käsikirjoittama<br />
Vaimoni on toista maata, on<br />
nokkela komedia, jossa kotijuhlat muuttuvat<br />
kaaokseksi pienen väärinkäsityksen<br />
kasvaessa valtaviin mittasuhteisiin.<br />
Näyttelijät ovat Vuokko Hovatta, Maija<br />
Siljander, Iikka Forss ja Antti Peltola.<br />
kangasalankesateatteri.fi<br />
8.6.–14.8. koetaan Salon Rikalanmäen<br />
teatterivintissä Tuomas Kyrön romaanin<br />
pohjalta Iloisia aikoja, Mielensäpahoittaja.<br />
teatteriprovinssi.fi/ohjelmisto/244<br />
14.6.–14.8. kesän säkenöivä suurmusikaali<br />
Aira nähdään Valkeakosken<br />
Apianniemessä. Mitä<br />
löytyykään kaikkien tunteman,<br />
naurua hersyvän,<br />
punatukkaisen ja<br />
iloista energiaa välittävän<br />
tanssitaiteen<br />
uranuurtajan pinnan<br />
alta? Aira Samulinin<br />
elämäntarina sisältää<br />
uskomatonta naisenergiaa,<br />
elämänvoimaa, sinnikkyyttä<br />
sekä herkkyyttä.<br />
suomenkesateatteri.fi<br />
17.6.–31.7. Mustion linnan kesäteatterissa<br />
esitetään farssi Ilmaista rahaa. Komedian<br />
päähenkilö Erkki Joutsen on keksinyt<br />
oivan ansaintakeinon, sosiaaliturvan lypsämisen<br />
keinolla millä hyvänsä. Keinoina<br />
on muun muassa keksittyjä sukulaisia ja<br />
KUVA: DANIEL PAUL<br />
Eikka<br />
nuorena.<br />
Tango D’amore<br />
-musikaalissa<br />
Eino Gröniä<br />
esittää näyttelijä<br />
Joni Leponiemi.<br />
muita tuttavia, joita on kohdannut surkea<br />
epäonni. Ainakin Erkin sosiaaliviranomaisille<br />
sepittämissä tarinoissa.<br />
mustionlinna.fi<br />
19.6. lähtien Teuvo Pakkalan Tukkijoella<br />
Kiuruveden kesäteatterissa.<br />
maalaiskaupunginteatteri.fi<br />
24.6.–24.7. Ränssin Kievarissa Jyväskylän<br />
pohjoispuolella koetaan Kaunis<br />
Anna. Rooleissa muun muassa<br />
Saija Tuupanen, Jonna Ortju,<br />
Lauri Laakso, Anna-Maija ja<br />
Kunto Ojansivu sekä Markku<br />
Ühlbäck.<br />
ranssinkievari.fi/<br />
kesateatteri<br />
KUVA: MIRA TIINANEN<br />
28.6.–6.8. nähdään Lappeenrannan<br />
kesäteatterissa vauhdikas näytelmä<br />
Krokotiilirock, joka on hauska uutuuskomedia<br />
- tarina rohkeudesta, siitä miten<br />
ihminen saa voimansa takaisin ja muuttuu<br />
oman elämänsä sankariksi. Tunnelmaa<br />
siivittää loistava ja nostalginen rockmusiikki<br />
upean livebändin säestämänä.<br />
lappeenrannankesateatteri.fi<br />
3.7.–1.8. esitetään Someron Esakalliolla<br />
musiikkinäytelmää Satumaan kuningas,<br />
Reijo Taipale. Maestro itse hurmasi<br />
pitkällä urallaan suomalaisten sydämet<br />
lauluäänellään ja karismaattisella olemuksellaan<br />
ja nousi koko kansan tuntemaksi<br />
huippusolistiksi. Hän oli tunnollinen ja luotettava<br />
esiintyjä, rehellinen oman tiensä<br />
kulkija. Rooleissa nähdään tangokuninkaalliset<br />
Kari Hirvonen ja Marita Taavitsainen.<br />
esakallio.fi/teatteri<br />
6.7.–21.8. nähdään Sappeen kesäteatterissa<br />
Tango D’amore, Eino Grönin elämästä<br />
kertova musikaali. Lämminhenkinen<br />
tarina kauniin lauluäänen omaavasta<br />
reposaarelaisesta painijapojasta, jonka<br />
kohtaloksi tulikin olla osa suomalaista<br />
iskelmämusiikin historiaa. Musikaali<br />
avaa muun muassa Grönin legendaarisen<br />
uran ensihetket, sekä<br />
mikä merkitys on ollut Toivo<br />
Kärjellä ja Junnu Vainiolla Einon<br />
elämässä.<br />
suomenkesateatteri.fi/<br />
sappeenkesateatteri<br />
6.7.–12.8. koetaan Vantaan Ravintola<br />
Backaksen Puimalassa Olen suomalainen<br />
-musiikkinäytelmä, joka kertoo laulajasuosikki<br />
Kari Tapion elämästä.<br />
ravintolabackas.fi<br />
Elimäellä sijaitseva Arboretum Mustila<br />
on Suomen vanhin ja suurin arboretum<br />
eli puulajipuisto. Mustila tunnetaan<br />
erityisesti eksoottisista havupuumetsiköistään<br />
sekä kesäkuussa kukkivista<br />
sadoista alppiruusuista ja atsaleoista.<br />
Arboretum myös myy kylmänkestävien<br />
puiden ja pensaiden siemeniä ja pikkutaimia.<br />
mustila.fi<br />
Raisiossa, Kirkkoväärtinkujan päässä,<br />
tuoreessa kangasmetsässä, sijaitsee 4,5<br />
ha suuruinen Raision Alppiruusupuisto.<br />
Puistossa on suomalaisia ja ulkomaisia<br />
alppiruusuja noin 1750 kappaletta, lajikkeita<br />
yhteensä 153, joista kotimaisia 28.<br />
Alppiruusujen kukinta ajoittuu toukokuun<br />
loppupuolelta juhannuksen tienoille,<br />
jolloin puistossa voi vierailla vapaasti.<br />
Alppiruusupuiston vieressä on parkkipaikka.<br />
raisio.fi/fi/alppiruusupuisto<br />
Koe trooppinen sademetsä ympäri vuoden<br />
Turun yliopiston Kasvitieteellisessä<br />
puutarhassa. Siellä viihtyvät sekä<br />
aikuiset että lapset. Yli 5 000 lajia käsittävä<br />
kokoelma on elävä näyteikkuna<br />
maapallon kasvimaailman monimuotoisuuteen.<br />
Puutarhan kokoelmissa on kasveja<br />
maapallon eri ilmastovyöhykkeiltä,<br />
aina sademetsistä aavikoille.<br />
sites.utu.fi/kasvitieteellinen-puutarha<br />
21.5.–28.8. välisenä aikana pääsee tutustumaan<br />
Luumäen Kotkaniemeen, Suomen<br />
itsenäistymisen merkkihenkilön P.E.<br />
Svinhufvudin Kivijärven äärellä luonnon<br />
helmassa sijaitsevaan kotitaloon. Kotkaniemessä<br />
löytyy päärakennuksesta<br />
kotimuseon lisäksi kahvila ja kokoustiloja,<br />
sekä 1930-luvun asuun restauroitu<br />
puutarha piharakennuksineen. Museo ja<br />
kahvila ovat säännöllisesti auki kesäkaudella,<br />
syyskuusta huhtikuuhun tilauksesta<br />
ja erikoistilaisuuksien yhteydessä.<br />
kotkaniemi.fi<br />
Meidän Suomi 13
[ Vuodenajan kuva ]<br />
Juhannuksen juhlistaja<br />
VEHREÄKSI KORISTELTU juhannussalko, midsommarstång,<br />
on tärkeä ahvenanmaalainen symboli.<br />
Salkoja nostetaan keskikesän juhlaan myös Ahvenanmaan<br />
ulkopuolella, saaristossa ja veden äärellä.<br />
Varhaisimmat maininnat juhannussaloista ovat<br />
1700-luvulta. Juhannussalon yksityiskohtien symboliikasta<br />
on useita erilaisia tulkintoja: juhannussalot<br />
on usein tulkittu sekä ikivanhoiksi hedelmällisyyden<br />
symboleiksi että Ahvenanmaan elinkeinojen<br />
kuvaajiksi. Monet salkojen yksityiskohdista ovat<br />
syntyneet vain luomisilosta ja mieltymyksestä koristeluun.<br />
Ahvenanmaalla nostetaan joka juhannus yli 60<br />
yleistä juhannussalkoa sekä lukuisia yksityishenkilöiden<br />
salkoja. Saloille on yhteistä lipputankoa muistuttava<br />
korkea masto, jonka poikkipuihin sidotaan<br />
lehväkoristeet. Koristeet vaihtelevat ja kaikki salot<br />
ovat yksilöllisiä.<br />
Ahvenanmaalla juhannussalko saa seistä pystyssä<br />
koko vuoden. Muutama viikko ennen juhannusta<br />
salko kaadetaan, edellisvuoden koristeet riisutaan ja<br />
salko kunnostetaan.<br />
Salko koristellaan tuoreilla lehvillä, jotka on<br />
sidottu kimpuiksi, seppeleiksi, köynnöksiksi ja lehtinauhoiksi.<br />
Ylimpänä salossa on usein fäktarkubben,<br />
huitojaukko, joka symboloi työtä ja ahkeruutta.<br />
Juhannussalolla on korkeutta tavallisesti 17–18<br />
metriä, mutta salkoja voi esiintyä 10–25 metrisinä.<br />
Ahvenanmaalla kylät kisaavat usein keskenään korkeimman<br />
salon tittelistä. Nykyään useimmat juhannussalot<br />
nostetaan lipputangon jalkaan.<br />
Juhannussalon nosto aattoiltana tai iltapäivällä<br />
on tärkeä kylähengen ja -yhteistyön perusta, joka<br />
yhdistää paikalliset, kesävieraat ja matkailijat keskikesän<br />
juhlaan.<br />
Perinne<br />
elää. Kuvan<br />
juhannussalko on<br />
Jan Karlsgårdenissa,<br />
Kastelholmassa<br />
Ahvenanmaalla<br />
sijaitsevassa<br />
ulkoilmamuseossa,<br />
jossa esitellään<br />
1800-luvun talonpoikien<br />
elämää.<br />
Teksti Kari Martiala<br />
14
”<br />
Juhannussalkoa<br />
kutsutaan<br />
Ahvenanmaalla<br />
nimellä<br />
”midsommarstång”.<br />
KUVA: NICLAS NORDLUND<br />
Meidän Suomi 15
Makasiini<br />
Suomesta<br />
KUVA: BRIGHT SOLAR<br />
Auringosta<br />
helposti virtaa<br />
KANNETTAVAT AURINKOPANEELIT tuovat<br />
uusiutuvaa energiaa kaikkiin sähkölaitteisiin.<br />
Mökkeilijät, veneilijät, karavaanarit ja telttailijat<br />
voivat nauttia ratkaisusta, jolla sähkölaitteet<br />
sähköistetään mahdollisimman helposti,<br />
kun älypuhelimet, tietokoneet, kamerat,<br />
ruoanlaittovälineet, valaisimet, näytöt,<br />
kaiuttimet ja monet muut sähkölaitteet vaativat<br />
sähköä toimiakseen. Kasaan taittuvat<br />
aurinkopaneelit kulkevat vaivatta mukana<br />
vaikkapa autossa tai veneessä. Paneelin avaaminen<br />
ja kaapeleiden kytkeminen voi onnistua<br />
muutamassa sekunnissa.<br />
Aurinkopaneelin paras käyttökulma löytyy<br />
helposti säädettävällä jalustalla. Jotkut paneelit<br />
tarjoavat virtaa suoraan laitteeseen, ja<br />
paneeleihin voi kytkeä latausyksikön. Paneelien<br />
ja latauslaitteiden hinnat vaihtelevat paljon<br />
tehon ja latauskapasiteetin mukaan.<br />
Auringosta<br />
energiaa.<br />
Paneelit voi<br />
nostaa näppärästi<br />
auringonpaisteeseen<br />
esimerkiksi retkeilyauton<br />
taukopaikalla<br />
ja antaa akkujen<br />
latautua.<br />
Öljystä pois<br />
Apurahaa.<br />
Pientalon öljylämmityksestä<br />
luopumiseen<br />
voi saada<br />
avustusta<br />
tuhansia euroja.<br />
ÖLJYLÄMMITYKSEN VAIH-<br />
TAMISEEN on saatu myös EUrahaa.<br />
Avustusten myöntäminen<br />
öljylämmityksen vaihtajille<br />
jatkuu ELY-keskuksessa<br />
EU:n elpymisvälineestä (Next<br />
Generation EU). Öljylämmityksen<br />
vaihtajille on varattu<br />
EU-rahaa 65 miljoonaa euroa,<br />
joka riittää noin 15 000 kotitaloudelle.<br />
EU-määrärahoja ei voida<br />
myöntää kotitalouksille, jotka<br />
vaihtavat öljylämmityksen<br />
kaukolämpöön, koska kaukolämmön<br />
tuotannossa voidaan<br />
ainakin ajoittain käyttää fossiilisia<br />
polttoaineita. Avustusta<br />
myönnetään 4 000 euroa<br />
kotitalouksille, jotka vaihtavat<br />
öljylämmityksen ilma-vesilämpöpumppuun<br />
tai maalämpöön.<br />
Muihin ei-fossiilisiin<br />
lämmitysmuotoihin avustusta<br />
myönnetään 2 500 euroa.<br />
Öljyllä lämpiää edelleen<br />
Suomessa noin 125 000 pientaloa.<br />
ELY-keskuksen avustusta<br />
kansallisista määrärahoista<br />
oli hakenut maaliskuuhun<br />
mennessä yli 19 000<br />
pientalon omistajaa. Yli 7 000<br />
kotitaloutta on jo toteuttanut<br />
remontin ja saanut maksun.<br />
Koko maan ajantasainen<br />
hakemus- ja käsittelytilanne<br />
on nähtävillä Pirkanmaan<br />
ELY-keskuksen sivuilla<br />
www.ely-keskus.fi/<br />
oljylammityksen-vaihtajalle.<br />
KUVA: ANTERO TEITTINEN / HELSINGIN UUTISET<br />
16
46 % teettämässä<br />
Kyselytutkimuksen mukaan lähes puolet<br />
55–84-vuotiaista voisi harkita osa-aikaista palkkatyötä<br />
eläkkeellä ollessaan, todetaan Eläkeläisjärjestöjen<br />
etujärjestö Eetun markkinatutkimusyritys Kantarilla<br />
tutkimuksessa.<br />
Uniapnea selville<br />
OULULAISEN NUKUTE Oy:n<br />
kehittämä tutkimuslaite tehostaa<br />
uniapnean kotona tapahtuvaa<br />
tutkimusta ja diagnostiikkaa.<br />
Nukute Collare on CE-merkitty<br />
lääkinnällinen laite, joka<br />
tuottaa unen aikaista mittaustietoa<br />
ja välittää sen pilvipohjaisesti<br />
tekoälyyn perustuvaan diagnostiikkajärjestelmään.<br />
Nukuten ratkaisussa on kaksi<br />
langatonta puettavaa sensoria,<br />
tablet-tietokone ja pilvisovellus.<br />
Puettavat sensorit tallentavat<br />
biosignaaleja, kuten hengitystä,<br />
veren happisaturaatiota, sykettä<br />
ja nukkumisasentoa analysoitavaksi<br />
pilveen koneoppimisalgoritmin<br />
avulla. Lääkäri voi sitten<br />
analysoida tallennettuja tietoja,<br />
vahvistaa tekoälyn ehdottamat<br />
tapahtumat ja tehdä diagnoosin.<br />
Kysyntää palvelulle riittää, sillä<br />
maailmassa on arviolta lähes<br />
miljardi uniapneasta kärsivää<br />
ihmistä, joista suurin osa elää<br />
sairautensa kanssa tietämättä<br />
siitä.<br />
Uniapnea tarkoittaa unenaikaisia<br />
hengityskatkoja, jolloin<br />
sisäänhengitys estyy nukkuessa<br />
hetkeksi ylähengitysteiden<br />
ahtauden vuoksi. Uniapnean<br />
seurauksena uni jää katkonaiseksi<br />
ja päiväaikaisina oireina<br />
esiintyy muun muassa väsymystä,<br />
ärtyneisyyttä, muistihäiriöitä<br />
tai keskittymisvaikeuksia.<br />
Nukutko hyvin?<br />
Nukuten ratkaisussa on<br />
kaulalle laitettava sensori<br />
ja ranneke sekä tablettitietokone.<br />
KUVA: PEKKA LEHTINEN / MUSEOVIRASTO<br />
Korjaa kuntoon<br />
MUSEOVIRASTO ON avannut verkkosivuston,<br />
joka kiinnostanee kaikkia<br />
vanhan rakennuksen omistajia.<br />
Korjaustaito.fi-sivustolle on koottu<br />
tietoa säilyttävästä korjausrakentamisesta,<br />
ohjeet suojellun rakennuksen<br />
korjaushankkeesta, esimerkkejä<br />
onnistuneista korjaushankkeista sekä<br />
alan sanastoa.<br />
Museoviraston tutut ”Korjauskortit”<br />
löytyvät nyt myös Korjaustaito.fi-sivustolta.<br />
Sivusto on suunniteltu siten, että sen sisältö<br />
avautuu suurelle yleisölle ymmärrettävästi, mutta toisaalta<br />
se hyödyttää pätevyydellään rakennusalan ammattilaisia.<br />
Korjaustaito.fi jakautuu neljään osioon: Museoviraston<br />
Korjauskortit, Restauroinnin polku, Sanasto ja Näyteikkuna.<br />
Korjauskortit sisältävät ohjeita rakennusta säilyttävään korjaamiseen<br />
ja Restauroinnin polku -ohjeet perustuvat kokemuksiin<br />
hyvistä käytännöistä suojeltujen rakennusten korjaushankkeissa.<br />
Korteista<br />
apu.<br />
Korjauskorttien<br />
suositukset<br />
auttavat<br />
korjaamaan<br />
rakennuksen<br />
taloudellisesti<br />
ja rakennusta<br />
kunnioittaen.<br />
VUODENAJAN TERMI<br />
Emissio<br />
Yritys listautuu pörssiin ja<br />
laskee liikkeelle osakkeitaan<br />
eli arvopapereita tiettyyn<br />
hintaan tai laskee liikkeelle<br />
joukkovelkakirjoja. Toinen<br />
merkitys on säteily, hiukkasten<br />
tai energian siirtyminen<br />
säteilylähteestä ympäristöön<br />
tai kohteeseen.<br />
KUVA: ISTOCK.COM<br />
Meidän Suomi 17
[ Kansi ]<br />
MAAILMAN<br />
NOPEIN<br />
Ida Zetterström on maailman nopein<br />
nainen moottoripyörällä. Hän rikkoi<br />
maagisen seitsemän sekunnin rajan<br />
kiihdytysajon Super Street Bike -luokassa<br />
vuonna 2020. Nopeusmittari osoitti<br />
400 metrin kohdalla 346,9 kilometrin<br />
tuntinopeutta, ja aikaa lähdöstä oli<br />
kulunut tuolloin 6,88 sekuntia.<br />
Teksti Kari Martiala ja Michaela Martiala<br />
Kuvat Niclas Nordlund ja Ida Zetterströmin albumi<br />
18
Mestariainesta.<br />
Ida Zetterström<br />
on Skandinavian<br />
mestari Super Street<br />
Bike -luokassa.<br />
Meidän Suomi 19
[ Kansi ]<br />
Vauhtit ykki.<br />
Ida Zetterströmillä<br />
on allaan 11 000-<br />
hevosvoimainen<br />
Top Fuel -dragster<br />
auto Santa Podin<br />
kilparadalla Englannin<br />
Podingtonissa.<br />
20<br />
da Zetterström sanoo kasvaneensa<br />
moottoriurheilun parissa, sillä myös<br />
hänen isänsä ajaa kilpaa.<br />
– Olen siis saattanut istua kyydissä jo<br />
muutaman viikon ikäisenä, hän naurahtaa.<br />
Ahvenanmaalla asuva kiihdytysajaja Ida<br />
Zetterström, 28, on syntynyt Ruotsissa ja<br />
asunut ensimmäiset 12 vuotta elämästään<br />
Tukholmassa. Hänen Carola-äitinsä on kotoisin<br />
Ahvenanmaalta, ja Zetterström onkin<br />
viettänyt saarimaakunnassa kaikki lapsuusvuosien<br />
kesät.<br />
Ensimmäisen menopelinsä mopon satulaan<br />
hän istui jo 6-vuotiaana. Drag racingin eli kiihdytyskisoissa<br />
kilpailemisen hän aloitti 8-vuotiaana<br />
Jr. Dragster -autolla ja sai jo 16-vuotiaana<br />
lisenssin tehokkaampaan Super Comp Dragsteriin.<br />
Nyt Zetterström on Skandinavian mestari moottoripyörien<br />
Super Street Bike -luokassa.<br />
Kiihdytyskilpailu moottoripyörällä ei edellytä<br />
moottoripyöräkorttia, ja lajin mestariksi leivotaan<br />
muilla ominaisuuksilla.<br />
– Tätä ajamista ei voi oikeastaan harjoitella, mutta<br />
treenaan tasapainoista mielentilaa ja sen hallintaa,<br />
kehon vahvuutta ja tasapainoharjoituksia.<br />
Zetterström on koulutukseltaan sähköasentaja ja<br />
tekee työkseen sähköalan myynti- ja markkinointitehtäviä,<br />
sekä auttaa asiakkaita verkkosivujen kehittämisessä.<br />
– Minulla on nyt oma yritys, ja autan asiakkaitani<br />
myyntiin ja markkinointiin liittyvissä toiminnoissa.<br />
Yritys tukee myös moottoriurheiluani. Haaveenani on<br />
toki päästä jossakin vaiheessa työskentelemään kokopäiväisesti<br />
kilpa-ajamisen parissa, hän sanoo.<br />
Ajamisen ohella hän hoitaa yhteydet yhteistyökumppaneihin.<br />
Tavoitteena on tuoda sponsoreille<br />
näkyvyyttä esimerkiksi sosiaalisen median kautta.<br />
– En ottaisi yhteistyökumppaniksi yritystä, johon<br />
en luota tai jonka tuotteista en pidä. Henkilökemiat<br />
ovat myös tärkeitä; se, että meillä on yhteistyökumppaneiden<br />
kanssa vakaa luottamus toisiimme. Yhteistyö<br />
tuntuu siksi todella hyvältä ja luontevalta, ja se on<br />
myös edellytys sille, että menestyy kilpailuissa.<br />
AVOPUOLISO HOUKUTTELI. Zetterströmin avopuoliso<br />
Kim Hilander on kilpaillut myös moottoripyörällä<br />
Super Street Bike -luokassa. Niinpä Idakin innostui<br />
moottoripyöristä tutustuttuaan paremmin lajiin.<br />
Moottoripyörät olivat kuitenkin jo entuudestaan tuttuja,<br />
sillä Zetterström on ajanut aiemmin jonkin verran<br />
motocrossia, ei kuitenkaan kilpailumielessä.<br />
– Innostuin moottoripyörästä, sillä se on vauhdikkain<br />
ajettava menopeli maailmassa. Minua kiehtoo<br />
vauhdin tuoma adrenaliinista syntyvä tunne. Olen<br />
erittäin kilpailuhenkinen, kuten isänikin. Drag Racingissa<br />
minuun vetoaa myös tiimihenki ja koko se<br />
yhteisö, joka liittyy tähän lajiin, ei siis pelkästään itse<br />
kilpaileminen. Olen ollut mukana melkein vauvasta<br />
asti ja kasvanut sisään tähän lajiin.<br />
Drag Racing koukuttaa koko perheen mukaan<br />
harrastuksen pariin. Zetterströmin ajaessa isä ja avopuoliso<br />
korjaavat moottoripyöriä ja autoja, äiti laittaa<br />
ruokaa ja kuvaa.
Viritelty menopeli.<br />
– Super Street Bikessä<br />
moottoripyörän moottori<br />
on sama kuin tavallisessa<br />
Suzuki Hayabusassa.<br />
Moottoria on kuitenkin<br />
muunneltu, ja turbo<br />
saa tehon nousemaan<br />
750 hevosvoimaan, kun<br />
tavallisessa Hayabusassa<br />
on noin 200 hevosvoimaa,<br />
Ida Zetterström kuvailee.<br />
Meidän Suomi 21
[ Kansi ]<br />
22<br />
Radalla taas.<br />
Ida Zetterström on<br />
tuttu näky Super<br />
Street Bikensä<br />
kanssa Kauhavan<br />
kilparadalla.<br />
– Isäni, joka toimii tiimin vetäjänä, ja avopuolisoni<br />
Kim tekevät lähes kaiken moottoripyörään<br />
liittyvän, en pärjäisi ilman heitä. Mukana on myös<br />
tamperelainen Arttu, joka auttaa meitä kilpailuissa.<br />
Hän tarkastaa, että pyörässä kaikki on niin kuin pitääkin.<br />
Zetterström toimii myös avopuolisonsa tukena<br />
tämän kilpailumatkoilla.<br />
Lapsena hänellä oli muitakin lajihaaveita. Aikuistumisen<br />
myötä ne ovat vaihtuneet, mutta hän on<br />
pysytellyt kuitenkin extreme-lajien parissa.<br />
– Tämän lajin parissa kilpailee paljon nuoria. He<br />
saavat helposti uusia ystäviä eri puolilta maailmaa, ja<br />
myös englannin kieli opitaan pienestä pitäen.<br />
Zetterström haluaa auttaa nuoria tulokkaita pääsemään<br />
sisään lajiin. Hän on esimerkiksi järjestänyt<br />
Teamsin kautta lyhyitä maksuttomia ”koulutuksia”<br />
siitä, mitä kaikkea ajajan työhön kuuluu.<br />
EDESSÄ UNELMIEN KILPAILUKAUSI. Moottoripyörällä<br />
maailman nopeimman naisen tittelin tavoittanut<br />
”<br />
En ole missään<br />
vaiheessa kokenut<br />
miesten suunnalta<br />
vähättelyä.<br />
Zetterström on nyt siirtymässä kilpailemaan kiihdytysautolla,<br />
nuoruusvuosien haaveittensa lajiin.<br />
– Unelmani on ollut aina kilpaileminen Top Fuel<br />
Dragsterilla, eikä se tavoite ole muuttunut kilpaillessani<br />
muissa luokissa. Nuorempana en vielä ymmärtänyt,<br />
miten paljon työtä ja rahaa sarjassa ajaminen<br />
vaatii, mutta nyt 28-vuotiaana olen vihdoin saavuttanut<br />
haaveeni.<br />
Zetterström sai kaipaamansa Top Fuel -lisenssin<br />
kauden 2021 lopussa ja ajoi FIA:n historian nopeimman<br />
lisenssiajon, upeat 3,86 sekuntia.<br />
– Amerikassa kilpailukausi on noin 20 kilpailun<br />
mittainen, mutta täällä Euroopassa kauteen mahtuu<br />
yleensä kuusi kilpailua. Amerikassa voi siis olla<br />
varaa mokata ja olla ruosteessa parin ensimmäisen<br />
kilpailun ajan, mutta täällä Euroopassa pitää antaa<br />
heti kaikkensa ja yrittää saada paras mahdollinen<br />
tulos aikaiseksi, koska muuten kisat voivat olla ohi,<br />
hän kuvailee.<br />
Hän keskittyy nyt Top Fuelin EM-kilpailuihin, ja<br />
ensimmäiset kisat ajetaan toukokuussa. Kilpailukalenterissa<br />
on kaksi kisaa Englannissa, kaksi Ruotsissa<br />
ja yksi Saksassa. Suomessakin saatetaan kilpailla,<br />
mutta tilanne on edelleen avoin.<br />
– Koronan takia emme kuitenkaan tiedä vielä,<br />
mitkä kilpailut toteutuvat.<br />
Kiihdytysajajan mahdollisuudet harjoitella Suomessa<br />
ovat rajalliset. Ahvenanmaalla ei ole yhtään<br />
sopivaa rataa ja Suomessakin tällä hetkellä vain yksi,<br />
Kauhavan rata.<br />
– Kauhavalla on hyvä rata, mutta radan pitää olla<br />
erinomaisessa kunnossa ennen kuin sinne voi mennä<br />
ajamaan. Eli se edellyttää jotakin alan tapahtumaa,<br />
jonka vuoksi rata laitetaan ajokuntoon.<br />
Zetterström haluaisi ajaa myös Yhdysvalloissa<br />
muutaman kilpailun, mutta kilpailutoiminnan rahoitus<br />
ovat vielä toistaiseksi kesken.<br />
KILPAILEVA NAINEN SAA HUOMIOTA. Kun Zetterströmin<br />
ajoi moottoripyörällä drag racingissa, kilpakumppanit<br />
olivat enimmäkseen miehiä, mutta Top<br />
Fuelissa naisia ja miehiä on yhtä paljon.<br />
– En ole missään vaiheessa kokenut miesten<br />
suunnalta vähättelyä siksi, että olen nainen. Sen si-
Tehoainetta.<br />
Kiihdytysautojen<br />
polttoaineena käytetään<br />
nitrometaania. Molekyyli<br />
sisältää happea, jolloin<br />
sitä pystytään syöttämään<br />
suuria annoksia<br />
moottoriin sen tukehtumatta.<br />
Näin saavutetaan<br />
paljon suurempia tehoja<br />
kuin tavanomaisilla<br />
polttoaineilla.<br />
jaan kilpailevien miesten naispuolisilta kumppaneilta<br />
voi joskus tulla sellaisia kommentteja, että ”mitä<br />
naiskuski tekee täällä”.<br />
Drag racingissa kilpaileminen vaatii Zetterströmin<br />
mukaan niin paljon rahaa ja aikaa, että kukaan<br />
ei panosta siihen, ellei ole tosissaan.<br />
– Varsinkin korkeammissa luokissa kaikkia kilpailijoita<br />
arvostetaan samalla tavalla. Häviäminen<br />
on aina yhtä ärsyttävää, olipa kyseessä mies tai<br />
nainen. Kilpaileviin naisiin kiinnitetään tietysti<br />
enemmän huomiota, koska heitä on niin vähän. Pitää<br />
ajatella positiivisesti, näkyvyys on niin tärkeää<br />
näissä lajeissa.<br />
Zetterströmillä on tällä hetkellä Instagramissa<br />
19 000 seuraajaa. Some-kanava on tärkeä, koska se<br />
voi olla ovi uusille yhteistyötahoille.<br />
– Kun sinuun kiinnitetään huomiota ja erotut<br />
joukosta, kaikissa lajeissa on loogista, että sinusta<br />
kirjoitetaan mediassa. Joskus saa lukea, että olen<br />
mokannut, mutta siihen pitää asennoitua oikealla<br />
tavalla ja muuttaa se positiiviseksi, hän naurahtaa.<br />
AUTOLLA JOPA VIITTÄSATAA. Kiihdytyskilpailussa<br />
saavutettu hyvä aika ei aina ratkaise, kuka kisan voittaa,<br />
koska kilpailijat ajavat aina pareittain. Nopeimmin<br />
osuuden ajava voittaa ja kilpailee sitten toisen<br />
parin nopeampaa ajajaa vastaan.<br />
– Kilpailussa liikkeelle ei saa lähteä liian aikaisin,<br />
ja jos ylität kanssakilpailijan viivan, sinut diskataan<br />
kilpailusta. Reaktioajalla onkin erityisen suuri merkitys,<br />
ja sitä myös harjoitellaan.<br />
Top Fuel -kisassa auto saattaa yltää lyhyellä matkalla<br />
huimaan nopeuteen.<br />
– En ole päässyt itse mittamaan rajoja, koska<br />
kompressoriremmini meni poikki juuri ennen<br />
maalia, ja se hiljentää vauhtia huomattavasti. Kovimmillaan<br />
vauhti on ollut yli 400 km/h, mutta Top<br />
Fuelissa on mahdollista päästä 300 metrin matkalla<br />
3,8 sekunnissa vähän yli 500 km/h.<br />
– Top Fuel on maailman nopein ja tehokkain laji,<br />
eli sen nopeammin menevää menopeliä ei ole, hän<br />
toteaa.<br />
– Autossa voi olla jopa 11 000 hevosvoimaa, ja<br />
jos kaikki hevosvoimat otetaan käyttöön huonolla<br />
radalla, auto vain savuttaa eikä lähde mihinkään.<br />
Radan pitää olla Euroopan standardien mukainen,<br />
jotta siellä voi ajaa. Moottoripyörällä ajaessa radan<br />
pitää myös olla hyvätasoinen ja sekin on mahdollista<br />
Suomessa vain Kauhavalla. <br />
Kiihtyy ja<br />
viihtyy.<br />
Ida Zetter strömille<br />
mieluinen paikka<br />
on kiihdytys auton<br />
ohjaamo, kuvassa<br />
lämmittelyajon<br />
jälkeen.<br />
Meidän Suomi 23
[ Yhteiskunta ]<br />
Vallan vierellä.<br />
Kristiina Helenius on<br />
aviomiehensä, tv:stä<br />
tutun kirjeenvaihtajan<br />
Mika Hentusen,<br />
kanssa asunut vuosia<br />
Washingtonissa.<br />
24
Maailman<br />
napa<br />
kiehtoo ja<br />
inspiroi<br />
Kristiina Helenius matkusti ensimmäisen kerran<br />
Yhdysvaltoihin vaihto-oppilaana 40 vuotta sitten.<br />
Sittemmin hän on päässyt tapaamaan maan tulevia ja<br />
olevia presidenttejä sekä sairastanut maassa, jossa julkista<br />
sairaanhoitoa ei tunneta. Selustaa turvaamassa on vahva<br />
suhde sekä aviomieheen että kotimaahan.<br />
Teksti Hanna Ojanpää<br />
Kuvat Snorre Wik<br />
Maailma näyttäytyi<br />
1960-luvun Suomesta<br />
varsin etäiseltä ja erilaiselta<br />
kuin tänä päivänä.<br />
Nokialla viisilapsisen<br />
perheen esikoisena<br />
kasvanut Kristiina<br />
Helenius, 57, tiesi silti<br />
jo varhain, että kotimaan ulkopuolella on jotain<br />
kiinnostavaa. Näin jälkikäteen hän myöntää kuulostaneensa<br />
varsinaiselta kukkoilijalta ilmoittaessaan<br />
lähtevänsä maailmalle: sinne, missä tapahtuu ja<br />
missä maailman parhaat ovat. Se, mikä häntä ajoi<br />
silloin ja edelleen, on valtava uteliaisuus.<br />
– Olen mieluummin pieni kala isossa lammikossa<br />
kuin iso kala pienessä lammikossa.<br />
VAIKUTTAVAT VAIHEET. 15-vuotiaana Helenius laittoi<br />
jakkupuvun päälle ja lähti Englantiin au pairiksi.<br />
Ensimmäistä ulkomaankesää seurasivat lukuisat<br />
Meidän Suomi 25
[ Yhteiskunta ]<br />
26<br />
toiset: kibbutsilla, Pariisissa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa.<br />
Aviomies Mika Hentusen, 56, kanssa maailmanvalloitus<br />
jatkui työn merkeissä eri puolella Aasiaa ja<br />
Eurooppaa, kunnes päätyi Washingtoniin.<br />
– Voin karkeasti jakaa työelämäni neljään kokonaisuuteen.<br />
Ensimmäinen vaihe toimittajana kesti<br />
seitsemän vuotta, mukaan lukien vuodet Ylen kirjeenvaihtajana<br />
Brysselissä. Vuonna 2001 muutimme<br />
ensimmäisen kerran Yhdysvaltoihin, jossa toimin<br />
Suomen Washingtonin suurlähetystössä lehdistöneuvoksena<br />
kuusi vuotta. Kolmas oli paluu Suomeen, ja<br />
neljäs kausi on meneillään nyt.<br />
Viimeinen vaihe sai alkunsa vuonna 2017, jolloin<br />
Helenius oli ollut kymmenen vuotta bisnesverkosto<br />
AmCham Finlandin toimitusjohtajana. Hän piti työstään<br />
ja viihtyi Suomessa, kunnes eteen tuli tarjous.<br />
– Työni oli valtavan mielenkiintoista ja olin juurtunut<br />
takaisin Suomeen ja sen verkostoihin. Toisaalta<br />
olin saanut hyvään pisteeseen<br />
sen, mitä olin tullut tekemään,<br />
ja kymmenen vuotta<br />
on pitkä aika. Irtisanouduin<br />
joululomalla ja marssin<br />
loppiaisen jälkeen Milttonin<br />
toimitusjohtajan juttusille<br />
ehdottamaan Nordic West<br />
Officen perustamista. Itse<br />
tarjouduin vapaaehtoiseksi<br />
lähtemään vetämään Yhdysvaltain-yksikköä.<br />
– Voi sanoa, että mieleni<br />
käänsivät Brexit ja herra<br />
nimeltä Donald Trump.<br />
Yritysmaailma – ja monet<br />
yksityishenkilötkin – kauhistelivat,<br />
mitä Englannin<br />
irtautuminen EU:sta ja Trumpin valinta presidentiksi<br />
tarkoittaa. Minulla oli mahdollisuus päästä seuraamaan<br />
tilannetta pääkallopaikalta, enkä voinut jättää<br />
sitä korttia katsomatta, Helenius kertoo.<br />
YRITYSTEN TIENRAIVAAJAKSI. Puolisen vuotta Trumpin<br />
presidenttiyden päättymisen jälkeen, syksyllä<br />
2021, Helenius siirtyi viestintä- ja vaikuttajatoimisto<br />
Milttonin USA:n toimitusjohtajaksi. Viime syksynä<br />
toimisto otti käyttöön Miltton USA -nimen, mutta<br />
firma ja tehtävä ovat pysyneet samoina. Helenius toimii<br />
tienraivaajana ja ovien avaajana Amerikan markkinoille<br />
suuntaaville pohjoismaalaisille yrityksille.<br />
Toimeksiantoja, selvityspyyntöjä ja tarvetta tulkita<br />
markkinoita tulee yritysten hallituksilta ja johdolta.<br />
Heleniuksen flow-päivä on sellainen, jossa hän pääsee<br />
olemaan hyödyksi.<br />
– Mielekkyys syntyy siitä, kun pystyn vaikuttamaan<br />
asioihin yhdessä alansa huippujen kanssa.<br />
”<br />
Yhdysvaltojen<br />
olisi syytä käsitellä<br />
menneisyytensä<br />
haamut ja tietoisesti<br />
irrottautua niistä.<br />
Toimittajan hattu on edelleen syvällä päässäni, vaikka<br />
niitä töitä en ole enää pitkään aikaan tehnyt. Sen ajan<br />
seurauksena en pelkää soittaa kenelläkään enkä pokkuroi<br />
ketään liikaa, ja vastineeksi pääsen juttelemaan<br />
ihmisten kanssa, hän kertoo.<br />
Tästä asenteesta on ollut hyötyä, kun Helenius on<br />
töidensä puolesta päässyt näkemään ja kokemaan<br />
hienoja paikkoja ja tapaamaan kuuluisia ihmisiä. Diplomaattina<br />
hän paiskasi kättä tulevien presidenttien<br />
Barack Obaman, Donald Trumpin ja Joe Bidenin<br />
kanssa ja oli todistamassa lukuisia huikeita käänteitä<br />
lähietäisyydeltä.<br />
– Jokainen presidenteistä on kasvokkain tavattuna<br />
hyvin samanlainen kuin mediasta syntyvä käsitys<br />
antaa ymmärtää, niin ”tuttuja” he meille ovat. Kaikki<br />
ovat hurmaavia ja valppaita omalla tavallaan, ja ilman<br />
niitä ominaisuuksiaan he tuskin olisivat huipulle<br />
päässeetkään. Jokainen myös pystyi silmänräpäyksessä<br />
sanomaan jotain järkevää<br />
Suomesta.<br />
– Vaikka valtioilla<br />
on hallintokoneistonsa,<br />
Yhdysvalloilla se on suorastaan<br />
valtava ja monikerroksinen,<br />
ja presidentin<br />
persoonalla on todellakin<br />
väliä. Obama, Trump ja<br />
Biden ovat täysin erilaisia<br />
luonteiltaan, taustoiltaan<br />
ja kiinnostusten kohteiltaan,<br />
ja se näkyy ja tuntuu<br />
koko maassa, ellei peräti<br />
maailmassa, Helenius<br />
kertoo.<br />
SUURIA TUNTEITA. Pitkään<br />
ulkomailla asuneena Helenius myöntää, että<br />
hän tunnistaa itsessään jo tiettyjä irtautumisen<br />
merkkejä suomalaisista rutiineista. Hän ei esimerkiksi<br />
kaipaa saunaa, ja lähikaupasta saatava uusiseelantilainen<br />
lakritsi toimii salmiakin korvikkeena.<br />
Helenius myös tiedostaa, että meidän suomalaisten<br />
mentaliteetti, että olemme kaukana kaikesta, on pitkälti<br />
meidän omien korviemme välissä.<br />
– Lintukotomaiseen ajatteluun liittyy paljon turhaa<br />
kauhistelua ja puolustelua muualta tulevia uhkia<br />
kohtaan. Vastaavaan ajatteluun ei Yhdysvalloissa<br />
kovin usein törmää. Pienestä nurkkauksesta maailma<br />
näyttäytyy usein uhkaavana, mutta kun uskaltaa mennä<br />
sekaan, kaikki onkin paljon hallitumpaa.<br />
Millä sanoilla Helenius sitten kuvaa Yhdysvaltoja?<br />
”Nopea, dynaaminen, innovaatioiden suurvalta;<br />
kun tehdään jotain, niin tehdään isosti ja kovaa”.<br />
– Henkilökohtaisesti minua kiehtoo olla osa tätä<br />
maailman napaa, siinä on jotain valtavan inspiroivaa.
Kristiina Helenius<br />
KTM<br />
Toimitusjohtaja, Miltton USA<br />
Asuu Washingtonissa,<br />
koti myös Suomessa<br />
Kirjoittanut kirjan<br />
”Mikä maa, mikä syöpä”<br />
Perhe: aviomies, toimittaja<br />
Mika Hentunen ja aikuinen tytär<br />
Harrastukset: kuntosali,<br />
jooga, kulttuuri<br />
Yhdysvallat opettaa jokaista etsimään omaa erityislahjakkuuttaan,<br />
teroittamaan sitä ja etsimään missionsa.<br />
Maa onkin inspiraatiolle, suuruuden tavoittelulle,<br />
suhteille ja johtajuudelle luotu yhteiskunta,<br />
jossa tekniset asiat tulevat aina perässä.<br />
– Suurin yllätys on kuitenkin se, miten läpitunkeva<br />
orjuuden perintö edelleen on. Se on syvällä yhteiskunnan<br />
rakenteissa ja psyykessä. Oma kärsivällisyyteni<br />
kaiken rasismin suhteen on täysin lopussa.<br />
Yhdysvaltojen olisi syytä käsitellä menneisyytensä<br />
haamut ja tietoisesti irrottautua niistä. Tällä hetkellä<br />
sen suhteen näyttää kuitenkin heikolta.<br />
Myöskään puheet Yhdysvaltojen terveydenhuollon<br />
haasteista eivät ole vain mielikuvaa. Tästä Heleniuksella<br />
on myös omakohtaista kokemusta.<br />
– Sairastuin imukudossyöpään vuonna 2005.<br />
Täällä ei tunneta sairaslomaa, ja jouduin itse selvittämään<br />
kaikki hoitoihin ja käytännön järjestelyihin<br />
liittyvät asiat, hoitoihinkin pääsin vasta kirjauduttuani<br />
ensiavun kautta sairaalaan. Vakuutukseni onneksi<br />
korvasi kaiken, sillä ilman sitä lasku olisi ollut<br />
melkoinen.<br />
– Toisaalta amerikkalaisissa sairaaloissa tuntui<br />
olevan aina jokin karnevaali meneillään. Potilaalle<br />
se näyttäytyy toivona, että sairaanakin minulla on<br />
oikeus iloon. Kirjoitin kaikesta kokemastani kirjan,<br />
en jäädäkseni muhimaan tautiin, vaan siksi, että<br />
olen iloinen, jos siitä on jollekin hyötyä, Helenius<br />
tiivistää.<br />
KOTIMAANI OMPI SUOMI. Heleniuksen muuttaessa<br />
Yhdysvaltoihin vuonna 2001, Suomesta tiedettiin<br />
siellä lähinnä se, että maa maksoi ainoana maana<br />
maailmassa sotavelkansa pois. Sittemmin muutosta<br />
on tapahtunut paitsi amerikkalaisten tiedostavuuden<br />
tasossa myös suomalaisuuden tunnettuudessa.<br />
Tämän päivän Suomesta kertoo Heleniuksen mielestä<br />
paljon myös se, että meillä on nuoria naisia<br />
maan hallituksessa.<br />
– Se on voimakas viesti yhteiskunnastamme eikä<br />
kaipaa selittelyjä. Suomi on hyvinvoiva, tasa-arvoinen<br />
maa, joka kelpaa muiden Pohjoismaiden rinnalle<br />
esimerkiksi monessa asiassa. Koulutus, tasa-arvo<br />
ja luotettavuus ovat hienoja arvojamme. Myös täällä<br />
Yhdysvalloissa pohjoismaisuuteen liitetään paljon<br />
positiivisia asioita kuten vastuullisuus, luottamus ja<br />
ilmastomyönteisyys. Suomella on maailmalle paljon<br />
annettavaa; paljon muutakin kuin eukonkantokilpailuja,<br />
Helenius hymähtää.<br />
– Jo 20 vuotta sitten newyorkilainen ystäväni<br />
sanoi minulle, että Suomi on hyvien ihmisten planeetta.<br />
Muistan, kun tulimme diplomaattivuosinani<br />
Suomeen lyhyille kesälomillemme ja jetlagissamme<br />
lähdimme hoitamaan asioitamme ajatuksella, että<br />
Meidän Suomi 27
[ Yhteiskunta ]<br />
28<br />
siihen menee ainakin<br />
viikko. Suomalainen tehokkuus<br />
pääsi aina yllättämään,<br />
kun asiat oli hoidettu<br />
lounaaseen mennessä.<br />
Suomi on ollut tapetilla<br />
Yhdysvalloissa myös kuluvan<br />
talven aikana, kun<br />
Venäjän hyökkääminen<br />
Ukrainaan on syössyt maailman<br />
epätoivoon.<br />
– Washingtonissa keskustellaan<br />
asiantuntevasti<br />
Suomen asemasta ja merkityksestä,<br />
sekä myös heijastusvaikutuksesta.<br />
Presidentti<br />
Sauli Niinistöä<br />
on tarvittu tulkitsemaan<br />
tilannetta ja valottamaan asetelmia sisältä päin.<br />
Onneksi hän on tarttunut tähän ja saanut Suomen<br />
näkökulman hyvin esiin. Sodan alkuvaiheissa ei ollut<br />
uutislähetystä, jossa ei olisi sivuttu myös Suomen kiperää<br />
asemaa Venäjän naapurissa, Helenius toteaa.<br />
Maailmantilanteella on Heleniuksen perheessä<br />
myös suorat vaikutukset.<br />
– Mieheni on virkavapaalla Ylen Washingtonin<br />
kirjeenvaihtajan paikalta, ja hänen piti olla kevät<br />
Pekingissä Tsinghua-yliopistossa opettamassa journalismia.<br />
Hän ei ole kuitenkaan päässyt lähtemään<br />
Kiinaan varsinaiselle työpaikalleen, joten hän on<br />
kulkenut kevään ajan Helsingin ja Washingtonin<br />
väliä.<br />
TURVATTU JA TUNTEMATON TULEVAISUUS. Helenius<br />
itse käy Suomessa sen verran, mitä lähetetyn<br />
työntekijän päivät sallivat, joko töiden puolesta tai<br />
perhettä ja ystäviä tapaamassa. Oma koti sijaitsee<br />
Helsingin kantakaupungissa.<br />
– Suomalaisten iso mantra on, että Suomeen on<br />
aina helppo palata. Uskon siihen itsekin; sitä ajatusta<br />
”<br />
Suomella on<br />
maailmalle paljon<br />
annettavaa,<br />
muutakin kuin<br />
eukonkantokilpailuja.<br />
tukevat kansalaisuus, kieli<br />
ja turvaverkkomme.<br />
Ajatus Suomeen paluumuuttamisesta<br />
ei juuri nyt<br />
ole ajankohtainen, mutta<br />
viime aikoina Helenius on<br />
huomannut jäävänsä aika<br />
ajoin kiinni ajattelusta,<br />
missä hän näkee itsensä<br />
viiden tai kymmenen vuoden<br />
päästä.<br />
– Ihmiset tekevät erilaisia<br />
valintoja, joita ohjaavat<br />
erilaiset elämänarvot. Minä<br />
valitsisin uudelleen tämän<br />
tien. Olen onnellinen<br />
omasta jännittävästä elämästäni,<br />
jossa on ollut paljon<br />
sisältöä ja kokemuksia. On myös kivaa leikitellä<br />
ajatuksella, miltä elämä näyttää tulevaisuudessa,<br />
vaikka sillä ei olisikaan todellisuuden kanssa mitään<br />
tekemistä. Se on varmaa, että Suomi pysyy tavalla tai<br />
toisella kuvioissa mukana. Kotimaan vahvuudet ovat<br />
sen verran ylivoimaisia.<br />
Kaiken perusta ja valintojen mahdollistaja on<br />
kuitenkin ollut ymmärtävä ja samoin ajatteleva<br />
puoliso. Luottamus ja sparrauspartnerin merkitys<br />
on edellytys myös sille, että keväällä he voivat juhlia<br />
avioliiton 31. vuosipäivää.<br />
– Olemme tottuneet olemaan toisistamme erossa.<br />
Emme ole koskaan kovin perusteellisesti puhuneet<br />
asiaa halki, vaan välillemme on muodostunut yhteisymmärrys<br />
siitä, että kun toisella on tilaisuus tehdä<br />
kiinnostavia asioita, silloin pitää mennä ja painaa<br />
päälle. Mieluummin teemme näitä uhrauksia, kun<br />
vastineeksi meillä on toisillemme aina jotain kerrottavaa.<br />
Murehdimme sitten myöhemmin käytännön<br />
asioista. Maailma on kuitenkin tänä päivänä niin<br />
pieni, että jos ikävä oikein yllättää, toinen on lentomatkan<br />
päässä.
Kuluttajatutkimus<br />
<strong>2022</strong><br />
· SUOMEN LUOTETUIN OPTIKKOLIIKE ·
[ Luonto ]<br />
Saaristomeri<br />
pitää<br />
puhdistaa<br />
Kolme seniorikansalaista on ottanut<br />
kovan haasteen: Suomen kansallisaarteen<br />
Saaristomeren puhdistuminen pitää saada<br />
käyntiin kiertotalousratkaisulla.<br />
Teksti Jaakko Ruola ja Tapio Rusanen<br />
Kuvat Jaakko Ruola ja Pasi Relanto<br />
30<br />
Ihana idylli.<br />
Saaristomeri sellaisena<br />
kuin me sen haluamme<br />
nähdä – välkehtivä vesi,<br />
sininen taivas, saaria,<br />
luotoja – mukavia<br />
piilopaikkoja Nauvo<br />
Berghamnissa.
Vuodesta 2019 on ollut käynnissä<br />
viisivuotinen Operaatio<br />
Ainutlaatuinen Saaristomeri,<br />
jolla viestinnän ja<br />
markkinoinnin asiantuntija<br />
Kari Veijonen, professori<br />
Kalervo Väänänen ja ekonomi,<br />
luontokuvaaja Jaakko<br />
Ruola haluavat parantaa herkän merialueen tilaa.<br />
Kolmikko haluaa Saaristomeren pelastamistoimet<br />
mukaan seuraavaan hallitusohjelmaan.<br />
Jokainen Saaristomerellä liikkuva lienee havainnut,<br />
että meri on ajoittain huonossa kunnossa. Vuosikymmeniä<br />
jatkuneet ravinnevalumat ovat olleet<br />
liikaa. Herkkä meri ei ole enää kyennyt rasitusta<br />
kestämään, ja se näkyy selvimmin jokakesäisissä sinileväkukinnoissa<br />
ja uintivaroituksissa ja kielloissa.<br />
Saaristomereen valuu jatkuvasti ravinteita enemmän<br />
kuin meri pystyy niitä poistamaan. Tämä johtaa<br />
vähitellen meren pohjan, sen eliöiden ja lopulta<br />
koko meren kuolemaan. Saaristomeren kestävän<br />
kehityksen selvityshenkilö, professori Kalervo Väänänen<br />
on kehittänyt tilanteeseen kolmeosaisen,<br />
kiertotalouteen perustuvan ratkaisun, minkä avulla<br />
rehevöitymiskierre voidaan katkaista ja meren puhdistuminen<br />
lähtee käyntiin.<br />
Ratkaisuina ovat ravinnevalumien vähentäminen,<br />
ravinteiden ja biomassan talteenotto sekä kalastuksen<br />
lisääminen.<br />
– Saaristomeren ja sen valuma-alueen muodostaman<br />
ekosysteemin ravinteiden määrää pystytään<br />
vähentämään muun muassa optimoimalla<br />
lannoitusta sekä oikeanlaisilla suojavyöhykkeillä.<br />
Erityisesti viljelysmaan kipsi- ja rakennekalkkikäsittelyllä<br />
on tässä merkittävä rooli. Lisäksi meren<br />
nykyistä ravinnekuormaa tulee vähentää poistamalla<br />
ravinnerikasta biomassaa ja lisäämällä kalastusta,<br />
Väänänen kertoo.<br />
Väänäsen vuoden 2020 kesäkuussa esittämä<br />
ratkaisu on kokonaisuudessaan esitelty Saaristomeren<br />
Sinisessä kirjassa, jonka voi lukea Operaatio<br />
Ainutlaatuisen Saaristomeren verkkosivuilta www.<br />
ainutlaatuinensaaristomeri.fi.<br />
REHEVÖITYMISKIERRE ON KATKAISTAVA. Saaristomeri<br />
on lajissaan maailman suurin saaristo – kymmenien<br />
tuhansien saarien, laajojen selkävesien,<br />
kapeiden salmien ja mutkittelevien rantojen<br />
Meidän Suomi 31
[ Luonto ]<br />
Levä leviää.<br />
Sinilevä on<br />
Saaristomerellä<br />
jokakesäinen<br />
riesa, joka<br />
vaikeuttaa joskus<br />
lomanviettoa<br />
rajustikin.<br />
Tehotrio. Kolmikko<br />
Kari Veijonen (oik.),<br />
Kalervo Väänänen ja<br />
Jaakko Ruola haluavat<br />
pistää vauhtia<br />
Saaristomeren<br />
kunnostamiseen.<br />
kokoelma. Sen keskisyvyys on vain 23 metriä, kun<br />
koko Itämeren keskisyvyys on yli 50 metriä. Saaria,<br />
luotoja, kareja ja riuttoja on lukematon määrä – ne<br />
tekevät Saaristomerestä hyvin herkän alueen, jossa<br />
on useita erilaisia luontotyyppejä.<br />
Kallioita, nummia, metsiä, soita, lampia, rantoja,<br />
niittyjä, karikoita… Ja tietysti vettä, veden allakin<br />
melkoinen kirjo elämää. Laajoja ulapoita, kapeita<br />
salmia. Lintuja, nisäkkäitä, kasveja. Saaristomeri on<br />
loputon palapeli, riemunkirjava mosaiikki erilaisia<br />
elinympäristöjä ja elämänmuotoja.<br />
Kalliot, maaperä, saariston vyöhykkeisyys ja<br />
ilmaston alueellinen vaihtelu sanelevat osaltaan<br />
maanpäällisen elämän ehtoja meren äärellä. Ihmisen<br />
ikiaikainen vaikutus on sekin osa saaristoluonnon<br />
monimuotoisuutta.<br />
RAVINNEPOMMIN LANKA PALAA! Saaristomeri on<br />
”kotkansilmin katsottuna” komea. Kylä siellä, toinen<br />
täällä. Yksittäistaloja, kesämökkejä, laivoja, veneitä.<br />
Vesi välkkyy sinihohtoisena ja saarien kasvillisuus uhkuu<br />
elinvoimaista vihreyttä. Veden päällä kaikki hyvin.<br />
Pinnan alla muhii toinen todellisuus: ravinnepommin<br />
lanka palaa. Saaristomeri on samea. Rehevöitymisestä<br />
hyötyneet rihmalevät ovat tukahduttaneet<br />
muita elämänmuotoja. Kauneimman kesäsään<br />
aikaan, sopivien olojen vallitessa, ulapat peittyvät<br />
sinilevälautoista ja rannoille ajautuu puuromaista<br />
massaa. Tähän paratiisiin on luikerrellut käärme.<br />
Meri sairastaa.<br />
SEURAAVAAN HALLITUSOHJELMAAN. Saaristomeren<br />
ja Itämeren kunnon kohentamiseen liittyviä<br />
toimijoita on useita, ja niillä kaikilla on oma tärkeä<br />
roolinsa. Operaatio Ainutlaatuinen Saaristomeri on<br />
keskittynyt viestinnän ja markkinoinnin keinoin<br />
vaikuttamaan kansalaisiin ja erityisesti päättäjiin,<br />
jotta nämä tekisivät tarvittavat päätökset meremme<br />
puhdistumisprosessin käynnistämiseksi.<br />
Tärkeänä osana toimintaa on Saaristomeren ja<br />
sen tilanteen tunnettuuden lisääminen, ja tämäkin<br />
kirjoitus on siitä yksi esimerkki. Tehdyn tutkimuksen<br />
32
mukaan Saaristomeren tunnettuus<br />
ja arvostus ovat kunnossa vain hyvin<br />
pienessä piirissä.<br />
Asiantilan parantamiseksi kolmikko<br />
on julkaissut Markku Lappalaisen<br />
kirjoittaman Sinisen Kirjan,<br />
järjestänyt useita seminaareja, tehnyt ja<br />
julkaissut videoita, tavannut kymmeniä poliitikkoja<br />
ja muita päättäjiä ja välittänyt tietoa<br />
kansalaisille Facebookin ja verkkosivujen<br />
www.ainutlaatuinensaaristomeri.fi kautta.<br />
Kolmikko katsoo, että Suomen merialueiden<br />
kunto on valtion vastuulla. Saaristomeri<br />
sijaitsee kokonaan valtion alueella. Ainutlaatuisen<br />
Saaristomeren kunto on romahtanut<br />
yhteiskunnan toiminnan myötä, ja yhteiskunnan<br />
on myös laitettava puhdistumisprosessi<br />
käyntiin ja hoidettava tälle prosessille rahoitus.<br />
– Tämä on meidän sukupolvemme vastuu tuleville<br />
sukupolville – olemmehan me itse päässeet<br />
nauttimaan siitä hyvinvoinnista,<br />
minkä seurauksena meremme on<br />
kriittisessä tilassa, miehet muistuttavat.<br />
KIERTOTALOUDESTA RATKAISU. Operaatio<br />
Ainutlaatuinen Saaristomeren<br />
kantaviin voimiin kuuluva Saaristomeren<br />
selvityshenkilö, professori Kalervo<br />
Väänänen on Turun yliopiston emeritusrehtori.<br />
Hän näkee tilanteen laajempana<br />
yhteiskunnallisena kysymyksenä.<br />
– Olemme vuosikymmenten kuluessa<br />
ajautuneet tilanteeseen, jossa yhteiskunta<br />
on toiminut niin, että ympäristöön<br />
liittyvät asiat jäivät tehokkuuden ja<br />
talouden jalkoihin. Herkkä Saaristomeremme<br />
on yksi pahimmista kärsijöistä. Yhteiskunnan<br />
on otettava vastuu aiheuttamistaan ongelmista,<br />
ja tässä kiertotalous nousee ratkaisevaan rooliin.<br />
Kesän<br />
kuluessa.<br />
Eläinplanktonia<br />
syövää korvameduusaa<br />
tavataan loppukesällä<br />
saaris tossa<br />
suurina parvina.<br />
”<br />
Pinnan alla<br />
muhii toinen<br />
todellisuus:<br />
ravinnepommin<br />
lanka palaa.<br />
Kirkkaus<br />
kaukana.<br />
Saaristomeren<br />
vesi on muuttunut<br />
yhä sameammaksi<br />
rehevöitymisen<br />
takia.<br />
Meidän Suomi 33
[ Luonto ]<br />
Ainutlaatuinen merialue<br />
”Itämeren suurimpana yhtenäisenä saaristoalueena Saaristomeri<br />
on luonnonmuodostumana ainutlaatuinen. Se<br />
sisältää 41 255 saarta ja lukemattoman joukon pieniä luotoja,<br />
kareja ja karikkoja. Vesialueiden vaihtelu heijastelee<br />
saarien määrää: on luotoja, luotojen ja saarten ryhmiä,<br />
isoja saaria, välissä laajoja selkävesiä, kapeita salmia ja<br />
erilaisia lahtia.<br />
Luonnon monimuotoisuudella mitattuna Suomesta ei<br />
löydy Saaristomeren veroista aluetta. Täällä kohtaavat<br />
meren ympäröimänä pohjoinen, etelä ja lounas. Saaristo<br />
on elinympäristö poikkeuksellisen suurelle määrälle uhanalaisia<br />
lajeja ja luontotyyppejä. Koko Euroopan mitassa<br />
merkittäviä ja luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen<br />
arvokkaita luontotyyppejä Saaristomerellä on yli 40.<br />
Tällaisia ovat muun muassa vedenalaiset kallioiset riutat<br />
ja hiekkasärkät ja harjut sekä ulkosaariston saaret ja luodot.<br />
Saariston rikkonaisuus, vyöhykkeisyys sekä maaperän<br />
ja merenpohjan vaihtelevuus lisäävät luonnon monimuotoisuutta.”<br />
”<br />
Täällä<br />
kohtaavat meren<br />
ympäröimänä<br />
pohjoinen, etelä<br />
ja lounas.<br />
Markku Lappalainen:<br />
Saaristomeren Sininen Kirja, 225 s.<br />
Keskikesän juhlaa.<br />
Veneilijät saapuvat joka<br />
juhannus ulkosaariston<br />
Aspön saareen viettämään<br />
kyläläisten kanssa perinteistä<br />
saariston juhannusta. Yhdessä<br />
koristellaan ja nostetaan<br />
pystyyn juhannussalko.<br />
Juhannuspäivänä on kirkossa<br />
tilaisuus, jossa kaikki halukkaat<br />
voivat esiintyä.<br />
34
Venekansan<br />
virkistykseen.<br />
Saaristomeren<br />
kansallispuiston satamat<br />
ja tulentekopaikat ovat<br />
veneilijöitten suosiossa<br />
kuten kuvan Yxskärissä<br />
Rosalan ja Jurmon välisen<br />
väylän puolivälissä.<br />
– Kun oikein toimitaan, niin meren puhdistuminen<br />
lähtee käyntiin, ja muutkin yhteiskunnalliset<br />
hyödyt ovat erittäin merkittäviä. Tässä asiassa emme<br />
voi enää odottaa vaan tarvittavat päätökset on tehtävä<br />
viipymättä.<br />
Tiedonvälittymisen tuloksena pääministeri<br />
Sanna Marinin hallitus teki huhtikuussa 2021<br />
kaksi päätöstä Operaatio Ainutlaatuinen<br />
Saaristomeren aloitteiden mukaisesti:<br />
toteuttaa Saaristomeriohjelma sekä<br />
Saaristomeren ja sen valuma-alueen<br />
saaminen pois Itämeren suurimpien<br />
rehevöittä jien listalta.<br />
– Nyt on tavoitteena saada Saaristomeriohjelma<br />
seuraavan hallituksen<br />
ohjelmaan vuosiksi 2023–<br />
2027, Operaation vetäjänä toimiva<br />
Kari Veijonen, kokenut viestinnän ja<br />
markkinoinnin osaaja, lisää.<br />
Operaation sisällöstä vastaa ekonomi,<br />
luontokuvaaja Jaakko Ruola, joka on valjastanut<br />
pitkän yritysjohtajauransa opit ja kokemukset Saaristomeren<br />
hyväksi ja toteuttaa nyt tätä tuottamalla<br />
näyttäviä valokuvia ja videoita, joilla vaikutetaan<br />
päättäjiin ja tavallisiin kansalaisiin.<br />
– Lapsuuden kesät Saaristomerellä Kustavissa<br />
ovat jääneet lähtemättömästi mieleen. Onkiahvenet,<br />
kirkkaat vedet ja rakkolevien paukuttelu uintiretkillä:<br />
ne ovat kokemuksia, joita toivon myös lastenlapsien<br />
pääsevän kokemaan, Ruola perustelee motiiviaan.<br />
– Tunteet ohjaavat voimakkaasti ihmisten toimintaa<br />
ja päätöksiä. Kuvillani ja videoillani haluan<br />
koskettaa ihmisten herkkiä kohtia, huomatakseen,<br />
mitä olemme tekemässä ja jo tehneet ainutlaatuiselle<br />
merellemme ja luonnolle, joita ilman me emme tule<br />
toimeen. <br />
Saariston<br />
suojassa.<br />
Uhanalainen<br />
isoapollo<br />
on Suomen<br />
suurin päiväperhonen.<br />
Meidän Suomi 35
[ Olen suomalainen ]<br />
Maanläheinen<br />
mesenaatti<br />
Ahvenanmaalaisen liikemies Anders Wiklöfin yksityinen<br />
taidekokoelma on Pohjoismaiden merkittävin. 300 taulun<br />
kokoelmasta koottu taidenäyttely keräsi lyhyessä ajassa<br />
ennätysyleisön Ahvenmaan taidemuseoon.<br />
Teksti Hanna Hattar<br />
Kuvat Niclas Nordlund<br />
36<br />
Keväisenä iltapäivänä Maarianhaminassa<br />
liikemies Anders<br />
Wiklöf, 75, ajaa autonsa tien<br />
sivuun. Aurinko paistaa ja vesi<br />
tippuu räystäiden nokasta.<br />
”Mitä kuuluu?”, Wiklöf kysyy<br />
ystävällisesti puhelimessa. Jo<br />
muutaman vaihdetun lauseen<br />
jälkeen tuntuu kuin Wiklöf, yksi Ahvenanmaan vaikutusvaltaisimmista<br />
ja varakkaimmista henkilöistä,<br />
olisi hyvä tuttava, jonka kanssa on miellyttävää<br />
vaihtaa ajatuksia elämästä, ajasta ja taiteesta.<br />
Sellaiseksi Wiklöf itsekin kuvailee itseään: henkilöksi,<br />
joka pitää ihmisistä ja jolle jokainen ihminen<br />
on yhtä arvokas taustasta tai asemasta riippumatta.<br />
Ja taide, siitä Wiklöf puhuu mielellään. Sen keräily<br />
on hänelle intohimo.<br />
Anders Wiklöf aloitti taidemaalausten keräilyn<br />
1970-luvulla. Ensimmäisten hankittujen maalausten<br />
joukossa oli muun muassa suomalaisen Reidar Särestöniemen<br />
(1925–1981) tauluja. Taidekauppiaita<br />
saapui pakettiautoillaan mantereelta Ahvenanmaalle,<br />
ja Wiklöfin silloisen yrityksen, autokeskuksen<br />
pihamaalla tehtiin taidekauppoja.<br />
– Työskentelin autojen ja taiteen parissa, Wiklöf<br />
naurahtaa.<br />
Tosissaan hän aloitti taidekeräilyn vuonna 1989,<br />
jolloin hän hankki ensimmäisen jo todellisessa arvossa<br />
olleen maalauksensa. Teos oli ahvenanmaalaisen<br />
taidemaalari Karl Emanuel Janssonin Aftonarbete<br />
i en ålandsk stuga (1865). Taidemaalari kuoli<br />
28-vuotiaana tuberkuloosiin. Maalauksen Wiklöf osti<br />
Lontoon taidehuutokauppakamari Christie’sista.<br />
– Maksoin siitä silloin ehkä hieman liikaa. Ihmiset<br />
tulivat katsomaan teosta, koska tiesivät minun<br />
maksaneen siitä niin paljon, Wiklöf muistelee.<br />
Hankinnan jälkeen teos vietti kymmenen vuotta<br />
Ahvenanmaan museossa, sillä se oli liian dominoiva
Intohimona<br />
taide.<br />
Anders Wiklöf<br />
puhuu mielellään<br />
taiteen<br />
keräilystään.<br />
Meidän Suomi 37
[ Olen suomalainen ]<br />
38<br />
Wiklöfin taidekokoelman silloisten maalausten<br />
joukkoon. Wiklöfin mukaan maalaus oli silti alusta<br />
alkaen hintansa arvoinen, sanan suurimmassa merkityksessä.<br />
POHJOLAN MONA LISA JA<br />
MUUT IKONIT. Wiklöfin taidekokoelma<br />
koostuu noin 300<br />
maalauksesta. Maalauksia on<br />
suomalaisilta, ruotsalaisilta<br />
ja ahvenanmaalaisilta taiteilijoilta.<br />
Mukana on myös muutama<br />
tanskalainen ja norjalainen<br />
maalaus. Kokoelmassa<br />
on maalauksia muun muassa<br />
Akseli Gallen-Kallelalta,<br />
Hugo Simbergiltä, Albert<br />
Edelfeltiltä, Carl Larssonilta,<br />
Anders Zornilta ja Peter Dahlilta. Ajallisesti<br />
taidekokoelman taulut sijoittuvat vuosille<br />
1850–1920.<br />
Esimerkkinä aikakauden taiteesta Wiklöf mainitsee<br />
suomalaisen taiteilija Ellen Thesleffin Kaikumaalauksen<br />
vuodelta 1891. Maalauksessa nuori<br />
nainen huutaa edessä avautuvaan luontoon. Teosta<br />
kutsutaan Pohjolan Mona Lisaksi.<br />
”<br />
Taide – ja kulttuuri<br />
ylipäätään –<br />
muodostaa siltoja<br />
ajatuksiin.<br />
– Se on kiertänyt mukana näyttelyissä, esimerkiksi<br />
Pohjois-Amerikassa, jonne koottiin naistaidemaalareiden<br />
maalauksia. Näyttelyn jälkeen sain<br />
maalauksen mukana painetun kirjan. Kaiku oli sen<br />
kannessa. Se oli hieno hetki.<br />
Oli upeaa huomata, miten<br />
suuressa arvossa maalaus on,<br />
Wiklöf kertoo.<br />
– Thesleffin maalaus, niin<br />
kuin moni muukin kokoelmani<br />
tauluista, on ikoni. Maalaus,<br />
jonka kaltaisia ei enää maalata,<br />
hän tarkentaa.<br />
Thesleffin Kaiku kiinnosti<br />
amerikkalaisia jopa siinä määrin,<br />
että nämä saapuivat Helsinkiin<br />
hieromaan kauppoja<br />
taulusta.<br />
– He eivät saaneet taulua. Lehdet kirjoittivat aiheesta<br />
otsikolla ”Anders Wiklöf lähetti ostajat takaisin<br />
Amerikkaan”, hän nauraa.<br />
ARVOT NOUSEVAT. Wiklöfin taulut eivät ole myytävänä.<br />
Taulujen kokoelmaa kuvaillaan Pohjoismaiden<br />
suurimmaksi yksityiseksi kokoelmaksi,<br />
jonka arvoa kysyttäessä Wiklöf vaikenee hetkeksi.<br />
300 teosta.<br />
Wiklöfin<br />
uskomattomassa<br />
taidekokoelmassa<br />
on lukuisia<br />
hyvin arvokkaita<br />
maalauksia.
Nautinnon lähde.<br />
”Minua kiinnostaa<br />
taide, jota on<br />
nautinto katsella.”<br />
Kokoelmassa on esimerkiksi tauluja, joiden arvo<br />
kohoaa koko ajan.<br />
– Kyse on ikoneista, joiden arvo voisi nousta<br />
mittaamattomaksi, jos taulut menisivät taidehuutokauppaan.<br />
Kokoelmassa on esimerkiksi ruotsalaista<br />
taidetta, jonka paikka olisi ehdottomasti<br />
Kansallismuseossa, ja suomalaista taidetta, jonka<br />
tulisi olla Suomen Ateneumissa. Minulla taulut<br />
ovat kuitenkin kesähuvilallani Ahvenanmaalla.<br />
Moni haukkoo henkeään ja miettii, miten se on<br />
mahdollista, hän kertoo.<br />
Wiklöfin kesähuvila Andersuddessa muodostuu<br />
maalaistalosta ja talvipuutarhasta, joita on ajan<br />
myötä laajennettu. Nyt kesäpaikassa on tilaa yhteensä<br />
1500 neliömetrin verran. Huvilan korkeita seiniä<br />
koristaa vuosikymmenten aikana keräilty taide. Huvilalla<br />
on nähtävissä muun muassa Carl Larssonin<br />
Midvinterblot (1915), (suom. Keskitalven uhrijuhla),<br />
Anders Zornin Mandolinspelerska (1884), (suom.<br />
Mandoliinia soittava tyttö) ja Peter Dahlin Stolta<br />
stad (1983) (suom. Ylväs kaupunki).<br />
– Olen kiinnostunut taiteesta, jota on nautinto<br />
katsella. Taiteesta, josta voi hyvin, kun sitä katselee.<br />
Sellaista taidetta luotiin 1850–1900-luvuilla.<br />
Entä mikä on Anders Wiklöfin lempitaulu kokoelman<br />
joukossa? Kysymyksen kohdalla taiteenystävän<br />
rinnalle nousee kilpailua rakastava liikemies.<br />
– Usein suosikkitauluni on se, jonka olen viimeksi<br />
ostanut. Useimmiten ostan taulut taidehuutokaupoista,<br />
joissa hankintaan liittyy kilpailua. Mitä<br />
vahvempi kilpailu taulusta syntyy, sitä mieluisempi<br />
se on minulle, hän nauraa ja perustelee, että kilpai-<br />
Meidän Suomi 39
[ Olen suomalainen ]<br />
40<br />
lunhalu tekee taidekokoelmasta korkealaatuisen. Se<br />
sisältää tauluja, joista moni muukin on kiinnostunut<br />
hänen itsensä lisäksi.<br />
Suosikki-ikoneiksi, joissa silmä lepää aina ne nähdessä,<br />
Wiklöf mainitsee lopulta<br />
Albert Edelfeltin Ristiäissaaton<br />
(1880) (ruots. Dopfärden) ja<br />
Carl Larssonin Midvinterblotin.<br />
TAIDETTA VIERAILIJOILLE.<br />
Vaikka kyseessä on yksityiskokoelma,<br />
on Anders Wiklöf<br />
mahdollistanut nautinnon<br />
hankkimastaan taiteesta myös<br />
laajemmalle yleisölle.<br />
Kesähuvila Andersuddeen<br />
Wiklöf on vastaanottanut lukuisia<br />
vierailijaryhmiä vuosien<br />
aikana. Keväisin ja syksyisin erikseen sovittavilla<br />
vierailuilla Wiklöfin taidekokoelman on nähnyt yli 15<br />
000 ihmistä.<br />
– Jokainen vierailija saa muistokseen Andersuddesta<br />
kertovan kirjan. Kirjoja on mennyt jo yli 15 000<br />
kappaletta, josta tiedän vierailijoiden määrän, Wiklöf<br />
kertoo.<br />
”<br />
Ennen koronapandemiaa<br />
taidenäyttelyitä<br />
pidettiin ehkä<br />
itsestäänselvyytenä.<br />
Wiklöfin taidekokoelman maalauksia on lainattu<br />
ahkerasti myös näyttelyihin eri puolille maailmaa.<br />
Viimeksi taidetta Anders Wiklöfin kokoelmasta oli<br />
nähtävillä Ahvenanmaan taidemuseossa marraskuusta<br />
2021 kuluvan vuoden<br />
helmikuuhun saakka. Lyhyessä<br />
ajassa taidenäyttelyssä vieraili 5<br />
750 kävijää, joka museon taideintendentti<br />
Susanne Procopé-<br />
Ilmosen mukaan oli suurin kävijämäärä<br />
koskaan tähän vuodenaikaan<br />
ja näin lyhyessä ajassa.<br />
– Ennen koronapandemiaa<br />
taidetta ja taidenäyttelyitä pidettiin<br />
ehkä itsestäänselvyytenä.<br />
Kun kaikki sitten muuttui ja taiteen<br />
nauttimisestakin tuli rajattua,<br />
tajuttiin ehkä, että taiteella<br />
on suurempi merkitys, mitä koskaan<br />
osattiin ajatella, Wiklöf pohtii.<br />
– Taide – ja kulttuuri ylipäätään – muodostaa siltoja<br />
ajatuksiin. Ihmisillä tulee olla taidetta ulottuvillaan.<br />
YLPEÄ SUOMALAISUUDESTAAN. Anders Wiklöf on<br />
syntynyt, varttunut ja elänyt elämänsä Ahvenanmaalla.<br />
Hänen isänsä oli muurari, joka oli kotoisin Pohjan-
Klassikkoteoksia.<br />
Vasemmalta<br />
Albert Edelfeltin<br />
Ristiäissaatto<br />
(1880) ja Eero<br />
Järnefeltin<br />
Pyykkiranta (1889)<br />
sekä ruotsalaisen<br />
Bruno Liljeforsin<br />
Katten Jeppe i<br />
Solsken (1884).<br />
Anders Wiklöf<br />
maalta, Pedersören kuntaan kuuluvasta Lepplaxin<br />
kylästä. Wiklöfin nuorena sokeutunut äiti työskenteli<br />
hierojana.<br />
– Olimme veljeni Lassen kanssa vilkkaita lapsia.<br />
Kun meno yltyi mahdottomaksi, meidät lähetettiin<br />
Lepplaxiin, jossa vietimme monet lapsuuden kesät,<br />
Wiklöf kertoo.<br />
Vaikka Wiklöfin äiti oli näkövammainen, piti hän<br />
taiteesta ja koti oli kauniisti sisustettu. Kodissa oli<br />
muutamia tauluja, vaikka olot olivat vaatimattomat.<br />
Innostuksensa taiteeseen Wiklöf uskoo periytyneen<br />
osin lapsuudenkodistaan.<br />
Pohjalaisista juuristaan ja suomalaisuudestaan<br />
Anders Wiklöf on suunnattoman ylpeä.<br />
– Minulla Ahvenanmaan ja Suomen liput liehuvat<br />
rinnakkain samalla korkeudella. On hienoa, että<br />
Ahvenanmaa on itsehallinnollinen maakunta ja että<br />
itsehallintoamme kehitetään, mutta olen erittäin<br />
ylpeä, että kuulumme Suomeen. Urheilun kohdalla ei<br />
ole epäselvää kumpaa maata kannustan, Suomea tai<br />
Ruotsia. Kannustan Suomea, ilman epäilyksen häivää.<br />
– Olen ylpeä suomalaisuudestani ja syvästi kiitollinen<br />
sodan veteraaneille, jotka tekivät Suomesta<br />
itsenäisen. Myös oma isäni taisteli Karjalan kannaksella<br />
ja kantoi siitä ikuista arpea niskassaan, Wiklöf<br />
päättää. <br />
Syntynyt 25.7.1946.<br />
Ahvenanmaalainen liikemies, kauppaneuvos ja<br />
taloustieteen kunniatohtori. Ruotsin kuningas<br />
Carl XVI Gustaf on myöntänyt hänelle<br />
Pohjantähti-ritarikunnan kunniamerkin ja<br />
Suomen tasavallan presidentti Suomen<br />
Valkoisen Ruusun komentajamerkin.<br />
Omistaa konsernin Wiklöf Holding Ab, joka on<br />
Pohjoismaiden suurin yhden henkilön sataprosenttisesti<br />
omistama yritys. Wiklöf on myös<br />
Ålandsbankenin suurin yksittäinen omistaja.<br />
Ahvenanmaan vaikutusvaltaisimpia ja<br />
varakkaimpia henkilöitä.<br />
Tunnetaan laajasta hyväntekeväisyystyöstään.<br />
Perusti vuonna 1989 Itämerisäätiön, jonka<br />
tavoitteena on puhdas Itämeri. Perustamisestaan<br />
lähtien säätiö on jakanut mittavia summia<br />
palkintorahaa eri tahoille, jotka ovat edistäneet<br />
toimillaan Itämeren tilan parantumista. Säätiön<br />
virallinen nimi on Stiftelsen Ålandsfonden för<br />
Östersjöns framtid, arkikielessä Östersjöfonden.<br />
Wiklöfin juuret ovat Manner-Suomessa Pohjanmaalla,<br />
Pedersören kunnassa Lepplaxin kylässä.<br />
Wiklöfin isä oli muurari ja äiti 30-vuotiaana<br />
sokeutunut hieroja. Veli Lars ”Lasse” Wiklöf<br />
(1944–2008) oli ahvenanmaalainen poliitikko,<br />
joka edusti Ahvenanmaan sosiaalidemokraat teja.<br />
Hän toimi useaan otteeseen maakuntahallituksen<br />
talousministerinä.<br />
Naimisissa Rita Wiklöfin kanssa, perheessä on<br />
koira Bjösse IV.<br />
Wiklöfin elämästä julkaistiin kirja vuonna 2019<br />
Staffan Bruunin kirjoittama kirja Muurarin<br />
pojasta miljonääriksi – Anders Wiklöfin tarina.<br />
Ruotsinkielinen alkuperäisteos on nimeltään<br />
Murarens son.<br />
Harrastaa taiteenkeräilyä ja omistaa Pohjoismaiden<br />
suurimman yksityisen taidekokoelman.<br />
Taidemaalaukset sijaitsevat Wiklöfin Andersudde-<br />
-nimisellä kesähuvilalla Järsön saarella lähellä<br />
Maarianhaminaa.<br />
Meidän Suomi 41
[ 10 kysymystä ]<br />
Koomikosta<br />
kauppiaaksi<br />
Ali Jahangiri on tuttu kasvo hervotonta huulta<br />
heittävänä stand up -koomikkona, mutta hän on<br />
tekemässä uuden aluevaltauksen. Alista tulee<br />
Keskon ruokakauppias, kunhan jo yli vuoden<br />
kestänyt kauppiasharjoittelujakso loppuu.<br />
Teksti Tapio Rusanen<br />
Kuva Nadi Hammouda<br />
42<br />
Ali Jahangiri on tähän asti ainoa<br />
Suomen Kulttuurirahaston palkitsema<br />
koomikko (vuonna 2016).<br />
Hän sai palkinnon ”rajoja ylittävästä<br />
ja silmiä avaavasta huumoristaan”.<br />
Ali itse on kuin stand up: ei<br />
koskaan tiedä, mitä sieltä seuraa. Niinpä hän aikoo<br />
ryhtyä kauppiaaksi. Hän ei kuitenkaan ole ainut<br />
julkkis, josta on tullut K-kauppias, sillä esimerkiksi<br />
vuoden 2000 tangokuningas Antti Raiski johtaa<br />
K-marketia Lohjan Nummelassa.<br />
1.<br />
Ali Jahangiri, mistä tulet,<br />
millainen on perheesi?<br />
– Olen syntynyt Iranissa, vantaalaistunut,<br />
asun Itä-Vantaalla. Minulla on vaimo ja kolme lasta<br />
2.<br />
Työkokemuksesi tähän saakka?<br />
– Työkokemukseni on moninainen. Tärkein<br />
työkokemukseni on ollut yrittäjänä toimiminen.<br />
3.<br />
Kuinka kauan olet tehnyt stand upia?<br />
Miten se alkoi?<br />
– Aloitin komedian tekemisen vuonna 2004.<br />
Näin Tomi Walamiehen lavalla ja kiinnostuin tekemään<br />
vastaavaa. Sain Tomilta yhteystiedot Suomen<br />
Stand Up Clubille, ja viikon kuluttua yhteydenotosta<br />
olin jo On The Rocks -klubin lavalla.<br />
4.<br />
Mistä sait idean ryhtyä<br />
K-kauppiaaksi?<br />
– Tämä on uusi aluevaltaus. Olen alkuperäiseltä<br />
koulutukseltani kauppatieteiden maisteri,<br />
ja olen tehnyt vähittäiskaupan alalla moninaisia<br />
hommia ja sitä kautta tutustunut eri kauppiaisiin.<br />
Kauppiaana toimiminen tuntuu omalta. Lisäksi kun<br />
olen toiminut jo pitkään yrittäjänä, kauppiaana toimiminen<br />
tuntuu luonnolliselta aluevaltaukselta.<br />
5. myymäläpäälliköksi?<br />
Miksi haluat juuri K-kauppiaaksi,<br />
miksei vaikka S-marketin<br />
– Kauppias on itsenäinen yrittäjä. Kauppiaana minulla<br />
on mahdollisuus vaikuttaa siihen miten yritykseni<br />
kasvaa.<br />
6.<br />
Mikä on haastavinta kaupan<br />
hoidossa tähän mennessä?<br />
– Tulen sellaiselta alalta, jossa teen töitä<br />
pääosin freelancer-toimijoiden kanssa, joita ei tarvitse<br />
johtaa. Kaupassa henkilökunnan johtaminen<br />
on olennainen osa menestymistä. Tässä minulla on<br />
eniten opittavaa.
Vitsit vähissä.<br />
Ali Jahangiri on julkisuudessa<br />
jo kertonut, ettei ”halua<br />
kertoa kuuskymppisenä<br />
alapäävitsejä. Nyt on<br />
mahdollisuus tehdä jotain<br />
muuta seuraavaksi”.<br />
Kauppiasura häämöttää jo.<br />
7. – Jokainen kauppias rakentaa omanlaisensa<br />
Miten Alin K-market tai K-Supermarket<br />
tulee eroamaan muista vastaavista?<br />
kaupan. Minä haluan sellaisen paikan, jossa asiakkaat<br />
ja henkilökunta viihtyvät. Lisäksi haluan, että<br />
minulle tärkeät arvot näkyvät kaupan toiminnassa.<br />
8.<br />
Millä keinoin aiot pärjätä<br />
alan kilpailussa?<br />
– Olen oppinut paljon kasvattajakauppiailtani<br />
Marilta ja Paulilta helsinkiläisessä K-Supermarketissa<br />
kilpailussa selviytymisestä. Tärkeintä on<br />
kuitenkin olla oma itseni myös kaupan alalla.<br />
9.<br />
Mikä on ollut hauskinta<br />
tähän saakka?<br />
– Ihan vain kauppiaaksi oppiminen.<br />
10.<br />
Onko entinen ura siis jo<br />
pois laskuista?<br />
– Minut tullaan jatkossakin näkemään<br />
stand up -lavoilla. Tosin ei enää pääasiallisesti vaan<br />
pikemminkin harrastusmielessä. (Keikkojen määrä<br />
vähenee huomattavasti, jotta voin kunnolla keskittyä<br />
oppimaan uutta ja omaksua minulle tuntemattoman<br />
vähittäiskaupan alan, Jahangiri kirjoittaa Facebookissa.)<br />
Meidän Suomi 43
[ Made in Finland ]<br />
Työn laatu<br />
on paras<br />
käyntikortti<br />
Leevi Lamminsivu johtaa nuoresta iästään<br />
huolimatta jämäkällä otteella viisi muuta<br />
työntekijää työllistävää kiinteistöhuoltoyritystä.<br />
Tärkeitä esikuvia ovat olleet isä ja pappa.<br />
Teksti Tomi Olli<br />
Kuvat Tomi Olli ja Rami Marjamäki<br />
44<br />
Nokialainen Leevi Lamminsivu,<br />
20, katselee edessä<br />
avautuvaa pihatyömaan<br />
jälkeä tyytyväisenä. Onnistunut<br />
lopputulos on nuorelle<br />
yrittäjälle tärkeä.<br />
– Laadukas ja asiakkaan<br />
toiveiden mukainen lopputulos<br />
on oleellinen asia; kun asiakas on tyytyväinen,<br />
jatkuu suhteemme jatkossakin. Laadukas työ on<br />
myös yritykselle mittaamattoman arvokas käyntikortti,<br />
Lamminsivu sanoo.<br />
Viisi työntekijää työllistävää Kiinteistöhuolto<br />
Lamminsivu Oy:tä johtava Leevi sanoo olevansa<br />
hieman yllättynyt siitä, miten hyvin asiakkaat ovat<br />
ottaneet nuoren yrittäjän vastaan.<br />
– Epäilyksiä on ollut todella vähän. Jokunen on<br />
silti toki antanut etukäteen ymmärtää, ettei hommasta<br />
taida tulla mitään, kun on näin nuori työmies.<br />
Tähänkin paras vastaus on laadukas jälki.<br />
Lamminsivu on saanut kipinän yrittäjyyteen<br />
ainakin osittain veren perintönä. Vahva vaikutus<br />
uravalintaan on ollut erityisesti hänen isällään ja<br />
papallaan.<br />
– Isä on maatalousyrittäjä Hämeenkyrössä, kuten<br />
oli myös jo edesmennyt pappani. Pappa myös myi<br />
monenlaista tavaraa, eli olen tavallaan perinyt nämä<br />
ajatukset.<br />
Leevi Lamminsivulla oli kaupanteko mielessä jo<br />
pienenä poikana. Tuolloin hän myi koulussa muun<br />
muassa välipaloja.<br />
– Laitoin saadut rahat säästöön, sillä koin sellaisen<br />
toimintatavan mielekkäänä – mielessäni taisi<br />
olla jo tuolloin ripaus yrittäjän ajatusmaailmaa.<br />
Tältä pohjalta voisi ajatella, että yrittäjähenki syttyi<br />
minussa kymmenen vuoden ikäisenä.<br />
Myös erilaiset koneet tulivat Lamminsivulle tutuksi<br />
jo varhain hänen isänsä maatalousyrityksen kautta.<br />
– Kasvoin traktoreiden ja muiden koneiden pariin<br />
pienestä pitäen. Ajoin myös traktorikortin heti,
Nuorena ehtii.<br />
Leevi Lamminsivu<br />
on nuoresta<br />
iästään huolimatta<br />
tehnyt jo useita<br />
vuosia yrittäjän<br />
töitä.<br />
Meidän Suomi 45
[ Made in Finland ]<br />
kun se oli mahdollista, eli kaluston käsittelytaito<br />
alkoi kehittyä varhain.<br />
ALKUUN JO KOULUSSA. Yläasteikäisenä Lamminsivu<br />
alkoi miettiä tosimielessä oman yrityksen käynnistämistä.<br />
Niinpä hän päätti toteuttaa ajatuksensa<br />
14-vuotiaana perustamalla toiminimen.<br />
– Se poikkesi melkoisesti ikäkavereiden ajatuksista,<br />
sillä he menivät koulusta Nuori yrittäjyys<br />
-kurssille voidakseen tehdä hommia koulun puitteissa.<br />
Minä taas päätin laittaa täysin oman yrityksen<br />
voidakseni tehdä töitä laajemmalla skaalalla.<br />
Nokialainen hankki pääosan tarvittavista tiedoista<br />
itse internetin kautta.<br />
– Selvittelin omin neuvoin suurimman osan yrityksen<br />
perustamiseen liittyvistä asioista. Ajattelin<br />
heti tuolloin, että yrittäjän on itse selvitettävä ja hoidettava<br />
asiansa, sillä ei sitä kukaan muukaan tee.<br />
Itsensä<br />
herra. Leevi<br />
Lamminsivu<br />
sanoo<br />
nauttivansa<br />
yrittäjyyden<br />
vapaudesta ja<br />
vastuusta.<br />
46
Lisää<br />
toimitilaa.<br />
Leevi Lamminsivun<br />
mielessä<br />
on laajentaa<br />
toimitiloja, sillä<br />
yhä kasvavan<br />
kaluston<br />
huolto vaatii<br />
oman tilansa.<br />
– Sain toki isältä sekä muutamilta tutuilta yrittäjiltä<br />
jonkin verran neuvoja. Vanhempieni oli myös<br />
hyväksyttävä virallisestikin yrityksen perustaminen,<br />
sillä olin alaikäinen.<br />
Nuorukaisen työt käynnistyivät<br />
nurmikon ja pensasaitojen<br />
leikkauksilla sekä muilla<br />
pienehköillä pihatöillä. Päiville<br />
kertyi mittaa jo varhain.<br />
– Tein eniten töitä kesäisin,<br />
varsinkin kesäloma oli hyvää<br />
aikaa yrityksen pyörittämiseen.<br />
Työskentelin toki usein<br />
myös koulupäivien jälkeen<br />
iltaisin.<br />
Alussa töitä helpotti kotoa<br />
saatu vanha traktori.<br />
– Se oli tärkeä apu, sain sillä<br />
kuljetettua työvälineitä kohteisiin.<br />
Homma myös kasvoi lopulta yllättävänkin<br />
nopeasti, ja palkkasin ensimmäisen työntekijän jo<br />
16-vuotiaana.<br />
Yrityksen alkumetreillä haastavinta oli saada<br />
asiakkaita, mutta hyvin tehtyjen töiden, julkisten<br />
kilpailutusten sekä Facebook- ja lehtimainonnan<br />
myötä asiakaskunta on kasvanut. Asiakkaina on<br />
kunnan ohella yrityksiä, taloyhtiöitä ja myös yksityishenkilöitä.<br />
Yritys toimii pääasiassa Tampere–<br />
Nokia–Hämeenkyrö-akselilla.<br />
Leevi hoiti kirjanpidon ensimmäisen vuoden ajan<br />
itse, mutta toiminnan laajetessa hän palkkasi kirjanpitäjän.<br />
”<br />
MONENLAISTA SUHTAUTU-<br />
MISTA. Leevi sai kokea yrityksen<br />
perustamiseen paljon<br />
kannustusta ja positiivista<br />
suhtautumista. Silti kaikki<br />
Palkkasin<br />
eivät varsinkaan yläasteaikana<br />
hyväksyneet varauksetta Leevin<br />
yrityksen perustamista.<br />
Ikäviä kommentteja sateli<br />
ajoittain niskaan.<br />
– Jotkut olivat hyvin epäileväisiä,<br />
eivätkä uskoneet hommastani<br />
tulevan yhtään mitään.<br />
Jokunen taitaa olla edelleen sitä mieltä, vaikka<br />
yrityksen liikevaihto on yli 300 000 euroa.<br />
Leevi epäilee joidenkin olleen aidosti kateellisia,<br />
sillä he tekivät kaikkensa aiheuttaakseen pahaa<br />
mieltä.<br />
– Yritin kuitenkin läheisteni tuella suodattaa<br />
nämä asiat nopeasti pois. On silti toki sanottava, että<br />
eiväthän tuollaiset kommentit mukavalta tuntuneet.<br />
ensimmäisen<br />
työntekijän jo<br />
16-vuotiaana.<br />
Meidän Suomi 47
[ Made in Finland ]<br />
48<br />
– Kommenteissa oli kuitenkin hyvääkin, sillä niiden<br />
myötä ihmisiä poistui kaveripiiristäni. Heidän<br />
tilalleen on vastaavasti tullut sellaisia, jotka tuovat<br />
positiivista vaikutusta elämääni.<br />
Yläasteen jälkeen Lamminsivu suuntasi Osaran<br />
maaseutuoppilaitokseen, josta hän valmistui maatalousyrittäjäksi.<br />
Kouluaika oli<br />
työn ja opiskelun yhdistämistä.<br />
– Halusin suorittaa tutkinnon,<br />
sillä yksi vaihtoehto oli<br />
ollut jatkaa isän maatalousyrityksen<br />
töitä. Pian oli kuitenkin<br />
selvää, että hommani ovat<br />
kiinteistöhuollon parissa.<br />
– Oli myös tärkeää voida<br />
toimia koulun puitteissa omassa<br />
yrityksessäni niin sanotusti<br />
oppia hankkimassa.<br />
Lamminsivun nykyisistä<br />
työntekijöistä kolme on häntä<br />
vanhempia, yksi samanikäinen<br />
ja yksi vuoden nuorempi. Häntä<br />
hymyilyttää kysyttäessä, miten<br />
häntä vanhemmat työntekijät ovat suhtautuneet<br />
nuoreen esimieheen.<br />
– Ainahan sitä kaikenlaista heitellään puolin ja<br />
toisin, mutta pelkästään hyvässä hengessä. Vakavasti<br />
sanottuna näen isona vahvuutena, että työntekijöillä<br />
on erilaista osaamista ja näkemystä, eli voimme kukin<br />
antaa oppia toisillemme.<br />
– Tiedostan samalla, että vanhemmat ovat automaattisesti<br />
kokeneempia. Silti hekin pyytävät minua<br />
toisinaan esimerkiksi peruuttamaan isoa kärryä ahtaisiin<br />
paikkoihin, sillä hallitsen sen heitä paremmin.<br />
”<br />
Ei hommasta<br />
taida tulla<br />
mitään, kun on<br />
noin nuori<br />
työmies.<br />
ERILAISIA TUNTEITA. Lamminsivu sai viime vuonna<br />
tunnustusta työstään, sillä hänet valittiin Pirkanmaan<br />
Vuoden nuoreksi yrittäjäksi. Valinta lämmitti<br />
luonnollisesti mieltä.<br />
– Olihan se hienoa saada tuollainen tunnustus. Se<br />
antoi samalla vakuuden siitä, että olen tehnyt oikeita<br />
asioita.<br />
Palkinnosta puhuttaessa hiipii nuoren yrittäjän<br />
mieleen myös haikeutta. Ajatukset<br />
matkaavat edesmenneeseen<br />
pappaan.<br />
– Hän menehtyi vuosi ennen<br />
yritykseni perustamista<br />
74-vuotiaana. Olisikin ollut<br />
todella hienoa, jos hän olisi<br />
nähnyt yritykseni synnyn ja<br />
eteenpäinmenon, sillä pappani<br />
oli hyvin tärkeä minulle.<br />
– Pappa pysyy kuitenkin<br />
varmasti mielessäni jatkossakin<br />
kehittäessäni ja viedessäni<br />
toimintaa eteenpäin, hänen<br />
neuvonsa eivät unohdu.<br />
Yrittäjyyden parhaaksi<br />
puoleksi Lamminsivu nostaa<br />
vapauden tehdä itse päätöksiä.<br />
– Se on ollut minulle tärkeää kouluajoista lähtien.<br />
Nautin myös vastuusta, jota yrittäjyys vaatii. Kun<br />
huomaa tehneensä oikeita päätöksiä, tuo se tietenkin<br />
hyvän mielen.<br />
Yritys harppasi tänä vuonna myös uuteen kauteen,<br />
sillä toiminimi muuttui osakeyhtiöksi. Tulevaisuuden<br />
osalta Lamminsivun mielessä siintää yrityksen<br />
kasvattaminen edelleen.<br />
– Tarkoitus olisi hankkia rauhallisella kasvulla<br />
lisää töitä ja liikevaihtoa. Mielessä on myös toimitilojen<br />
laajennus, sillä kaluston lisääntyminen<br />
kaivinkoneella ja muilla pienemmillä laitteilla vaatii<br />
isompia tiloja.
Kotona&<br />
vapaalla<br />
Retkeilyn tietopankki<br />
RETKEILYN HARRASTAJIA palvelee mainiosti Retkipaikka-sivusto,<br />
joka on kaikille avoin sivusto esitellä<br />
kohteita, joihin ihmiset ovat retkillään ihastuneet.<br />
Retkipaikka starttasi vuonna 2012. Sivusto on nopeasti<br />
tullut suosituksi, sillä sillä on yli 1,2 miljoonaa<br />
käyttäjää vuodessa ja Facebook-ryhmässäkin yli<br />
53 000 jäsentä.<br />
Sivustolla on runsaasti tarinaa eri retkeily- ja vaelluskohteista<br />
muun muassa kansallispuistoissa ja eri<br />
maakunnissa. Myös esteettömiä retkeilypaikkoja ja<br />
-reittejä etsivä löytää sivuilta sopivia kohteita.<br />
Jos kamera kulkee mukana ja haluaa jakaa<br />
tarinat retkistä, voi ottaa yhteyttä osoitteeseen<br />
info@retkipaikka.fi. Samaan osoitteeseen voi lähettää<br />
myös kuvia tai juttuja.<br />
Omasta retkeilystä kertovan bloginkin voi perustaa<br />
Retkipaikka Explories -osioon. Sen voi toteuttaa<br />
sivulta explori.es/fi – ja sen löytää myös Retkipaikkasivuston<br />
yläpalkista. Blogisteja onkin sivulla jo kymmenittäin.<br />
Luonto- ja retkeilykeskus Haltia Espoossa on Retkipaikan<br />
fyysinen päämaja. Retkipaikka järjestää joka<br />
kuukausi tapahtumia, retkiä, kursseja ja työpajoja<br />
kaikille luonnosta ja retkeilystä kiinnostuneille. Suurin<br />
osa niistä on Haltiassa, mutta tapahtumia on myös<br />
muualla Suomessa. Retkipaikalta Haltiasta voi vuokrata<br />
myös retkeilyvarusteita ja -välineitä.<br />
Lisätiedot: retkipaikka.fi<br />
KUVA: AI LEINO / PIXABAY<br />
Tietoa helposti.<br />
Retkipaikka-sivustolta<br />
löytää tietoa ja vinkkejä<br />
eri puolella Suomea<br />
olevista hyvistä retki- ja<br />
vaelluskohteista kuten<br />
kuvan Lapista.<br />
KATSO<br />
TEKEMIS-<br />
VINKKEJÄ<br />
KESÄN AJALLE<br />
SIVUILTA 62-67<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 49
[ Harrastus ]<br />
Tee se itse.<br />
Peikkopari asuu ison<br />
kuusen alla lyhtyineen<br />
ja vartiopöllöineen.<br />
Valitse kosteutta kestäviä<br />
materiaaleja tai suojaa<br />
lakalla.<br />
www.martat.fi/marttakoulu/<br />
pikkukokki/kadentoissa/<br />
askarteluohjeet/<br />
paperimassan-valmistus<br />
50
Satujen<br />
puutarha<br />
Juha ja Irja Ahvonen ovat pihasuunnittelun<br />
toisinajattelijoita ekologisuus johtotähtenään.<br />
Heistä elämä muuttuu kevyemmäksi ja<br />
hauskemmaksi, kun luo itse tai perheen kanssa<br />
elämyksiä kotipihalle tai parvekkeelle.<br />
Teksti ja kuvat Leena Yrjölä<br />
Löydät vintiltä, kirpputoreilta,<br />
luonnosta ja anopin komerosta<br />
aarteita askarteluun. Ja jostakin<br />
etsit tai lainaat leikkurin, tongit,<br />
hyvää liimaa ja ehkä saha. Äläkä<br />
pelkää naurua. Luovassa toiminnassa<br />
saa olla niin paljon hulluutta,<br />
että muille tulee hyvä mieli!<br />
Juha ja Irja Ahvonen Suomusjärveltä noudattavat<br />
noita periaatteita. He tekevät omin voimin kierrätysmateriaalista<br />
yllätysten pihaansa. He ovat voittaneet<br />
muun muassa Suomusjärven pihakilpailun<br />
2007 ja Salon seudun parhaan luontopihakilpailun<br />
2016. Ja lisää ideoita syntyy tänäkin kesänä.<br />
Televisiosta tulee uusintojen uusintoina kodin ja<br />
kesämökin remonttiohjelmia. Vanhat rakennelmat<br />
ja mummin kapiot, kaapit, pula-ajan käsityöt ja lelut<br />
pistetään mäsäksi ja kärrätään kaatopaikalle. Ajan ja<br />
unohduksen villiinnyttämät pihat myllätään maansiirtokoneilla<br />
muodikkaiksi, siisteiksi ja helpoiksi.<br />
Roskalavat ovat kukkuroillaan kaatopaikkajätettä.<br />
– Ostimme 20 vuotta sitten tämän neljän hehtaarin<br />
tilan. Punainen talo on aurinkoisessa rinteessä,<br />
joten tilan nimi on sopivasti Lehtimäki, eläkkeellä<br />
oleva metallimies Juha kertoo.<br />
Avaan Lehtimäen aurinkoisessa rinteessä<br />
avioparin yhteistyönä tekemän portin. Juha teki<br />
perusrakenteen metalliverkosta ja laudanpätkistä,<br />
Irja puolestaan punoi pajusta verkkoa ja koristeita<br />
porttiin ja aitaan. Hyvin etnohenkistä ja persoonallista.<br />
Ahvosen heimon reviiri, eikä ole heti naapurilla<br />
samanlaista!<br />
– Pajuista voi rakennella mitä vain, aitoja, portteja,<br />
kukkakehikkoja ja veistoksia. Teen pajurakennelmia<br />
myös talvella, mutta paras aika askarteluun<br />
on kevät ja kesä. Paju liotetaan ensin kuumassa<br />
vedessä vähintään vuorokauden ajan. Askartelussa<br />
voi keksiä omat mallit. Kun aita lahoaa, se annetaan<br />
luontoon takaisin. Sitten luodaan taas uudet mallit,<br />
hoitoalalta eläköitynyt Irja hymyilee.<br />
RISUISTA JA RIU’UISTA. Metsäisessä maastossa täytyy<br />
olla portteja ja aidat pihan ympärillä eläinten<br />
takia. Tilan rinnepeltoa reunustaa Juhan rakentama<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 51
[ Harrastus ]<br />
Kierrätysaineksista.<br />
Lehtimäen pientilan<br />
kuisti uusittiin Salosta<br />
löytyneiden vanhojen,<br />
kauniiden ikkunoiden<br />
ehdoilla. Pihan upeat kasvit<br />
kastellaan sadevedellä.<br />
Talon päädyssä on<br />
leikkimökistä muokattu<br />
”prinsessaunelma” Villa<br />
Rosa, Irjan luomus.<br />
harmaa, sään patinoima riukuaita. Tilan risuista,<br />
puista ja riu’uista rakentui perinteistä riukuaitaa<br />
pellon reunaan.<br />
Onko riukuaidan tekeminen vaikeaa, kun niitä<br />
harvoin enää näkee? kysyn.<br />
– Netistä löytyy kyllä ohjeita ja malleja (www.<br />
rakenna riukuaita). Kuka vain pystyy siihen, jolla on<br />
risukkoa materiaalina. Riu’ut voi sitoa puuntaimista<br />
tehdyillä vitsaksilla, Juha neuvoo.<br />
– Tulee samalla Suomi-filmi fiilis, kun nojailee<br />
riukuaitaan navettahuivi päässä ja kahvipullo villasukassa.<br />
Tai henkselihousut jalassa, jos on renki<br />
Taneli.<br />
Ei siis aina tarvitse mennä aitakauppaan standardia<br />
ostamaan, vaan voi rakentaa ylimääräisistä<br />
puuntaimista ja laudoista omannäköisen näkösuojan<br />
tai aidan, risuista, pajuista tai riu’uista!<br />
52<br />
EKOLOGIA EDELLÄ. Lehtimäen tila oli kauan tyhjillään,<br />
kun Ahvoset alkoivat muuttaa rakennuksia ja<br />
pihaa mieleisekseen. Vanha navetta muuttui museoksi<br />
ja saunaksi, leikkimökistä tuli pinkki Villa Rosa,<br />
ja asuinrakennus remontoitiin ajan kuluessa niillä<br />
materiaaleilla, mitä löydettiin.<br />
Kaikessa tekemisessä pyritään edelleenkin<br />
ekologiseen elonkehän ideaan, edistämään kasvua.<br />
Jopa talon punaisella seinällä koristekylteissä elää<br />
Jälkikasvulle. Leikkimökin sisustus<br />
on pikkutytön prinsessahaave. Irja<br />
on maalannut mökin ja kerännyt<br />
sopivia esineitä kierrätyshenkeen<br />
tyttärentyttärilleen vuosia. Mökissä voi<br />
nauttia aamupalaa sateella tai vaikka<br />
tehdä käsitöitä.
”<br />
Pajuista voi<br />
rakennella<br />
mitä vain.<br />
pieni kasvi, ja samettiruusujen kehikko on punottu<br />
pajusta.<br />
– Kehikko kasvaa ja kasvattaa lehtiä, kun kastellaan,<br />
Irja naurahtaa. Pajukehikon osat ovat tuoreista<br />
pajuista, jotka sidottiin ylhäältä pajulla tai narulla<br />
yhteen.<br />
– Koko perhe voi askarrella pajutöitä, sillä jokainen<br />
voi keksiä omat mallinsa, Irja neuvoo.<br />
PORTIT UUTEEN. Irja näyttää romanttista lyhtyä, jota<br />
koristaa alhaalta sammal.<br />
– Vanhoja lyhtyjä löytyy roskalavalta ja kirppareilta.<br />
Lyhtyyn voi kasvattaa sammalta piimän avulla.<br />
Sade ja lumi lisäävät pintaan ruosteista rustiikkia.<br />
Pihan pihlajan ympärille kasvatettu piippuköynnös,<br />
joka muuttaa koko ajan muotoaan. Nyt se muistuttaa<br />
mörköä. Kumpikin kasvaa ja muuttuu yhdessä.<br />
Vähän kuin pitkä avioliitto.<br />
Kiinassa ja Japanissa puutarha on salainen paikka,<br />
jota ei voi helposti hahmottaa. Ahvosten piha myös<br />
paljastuu kulkijalle polku kerrallaan, kuten Ruusuportti,<br />
Enkeliportti tai Eden. Ruusuportin Juha on<br />
hitsannut hylätyistä metallitangoista. Metallitankojen<br />
hitsaaminen ja taivuttelu sujuu häneltä, onhan hän<br />
entinen hitsaaja.<br />
Enkeliportti taas vie ajatukset japanilaiseen puutarhaan.<br />
Juha käytti kekseliäästi vanhaa ristikkoa ja<br />
metsän harvennuksesta jääneitä puunrunkoja pergolamaisen<br />
portin rakentamiseen. Irja punoi pajuista ja<br />
lehtipuiden notkeista oksista aitaa ja ympyräkoristeita.<br />
Ahvoset halusivat lisäksi tehdä pihasta mahdollisimman<br />
luonnonmukaisen, joten ruohonleikkuuroboteilla<br />
parturoituja nurmimattoja ei ole, vaan<br />
esimerkiksi maitohorsmat, nokkoset, vadelmat ja mehikasvit<br />
antavat ravintoa ja elämää monille hyönteislajeille.<br />
Ihmiset kulkevat polkuja pitkin, eikä eliöitä<br />
vahingoiteta turhan päiten.<br />
”Astu simmotti polkku pitkin, ettes sotke mittä elollist”,<br />
neuvoo minua kaino keramiikkaneito betonilehden<br />
päällä perennojen suojassa. Neiti taitaa olla suomusjärveläisiä.<br />
”Kesän viime ruusu, kukoistaa yksin vain”, tunnelmoi<br />
kirpputorilta löydetty metsäkeiju Ruusuportin<br />
polun varrella.<br />
Elävät kepit.<br />
Ahvosilla kukkakepitkin<br />
kasvavat.<br />
Rappujen vieressä<br />
kukkivien samettiruusujen<br />
tuet on<br />
punottu tuoreesta<br />
pajusta. Paju elää<br />
yhdessä samettiruusujen<br />
kanssa.<br />
annimannin.<br />
blogspot.com/p/<br />
pajutyot.html<br />
VILLI KASVIHUONE. Irjan kasvihuone on viidakkomainen<br />
paratiisi, johon kuuluvat kierrätysikkunat, kasveja,<br />
kukkia, vanha Singerin pöytä, pallogrilli, erilaisia<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 53
[ Harrastus ]<br />
VINKKI!<br />
RISUISTA VOI<br />
KOOTA AITOJA JA<br />
NÄKÖESTEITÄ.<br />
LASTEN UNELMA. Kaikenikäisten tyttöjen Eden<br />
löytyy punaisesta Villa Rosasta. Minulla ei ollut<br />
leikkimökkiä, rimpsuja, pitsejä, ruusuja tai pinkkiä<br />
pikkutyttönä. Äitini oli yltiörationaalinen, joten nyt<br />
sisäinen prinsessani lumoutuu täysin Irjan keräämiin<br />
ihanuuksiin.<br />
– Tyttäremme tulee kesäisin Italiasta mukanaan<br />
tyttärensä. Pikkutytöt viihtyvät hyvin, etenkin leikkimökissä.<br />
Irja on muutaman vuoden ajan toteuttanut<br />
omaa haavettaan ja tehnyt vaaleanpunaisia ja<br />
roosanvärisiä löytöjä mökkiin, Juha kertoo.<br />
Voisin istua vaaleanpunaisessa keinutuolissa pikku<br />
kupeista kahvia juoden ja pitsiä virkaten. En kyllä<br />
osaa virkata, joten voisin soittaa vaikka vaaleanpunaista<br />
huuliharppua. Jos sellainen löytyy, ehdotan.<br />
PEIKKOJEN PUUHAMAA. Rehevä lehtipuuvaltainen<br />
metsä talon lähellä antoi mahdollisuuden luoda suojainen<br />
puutarha.<br />
– Kunnostimme vähitellen navetan saunoineen,<br />
vanhaa kunnioittaen. Vuosien kuluessa piha alkoi<br />
muuttua mieleiseksemme. Suunnitelmat ovat eläneet<br />
pitkin matkaa, ja puutarha on muotoutunut yksityiskohdiltaan<br />
rakentamisen aikana, Juha kertoo.<br />
Kuvitteleva mieli on utelias ja avoin.<br />
Piha on ylärinteessä metsää. Metsässä kuusen alla<br />
on peikkoparin koti. Peikkorouva on suomalaiseen<br />
tyyliin räväkämpi, kun taas puoliso kurkkii ujona ikkunasta.<br />
Vai onko tilanne toisinpäin ja peikkopojalla<br />
korvakorut? Tyyli on vapaa.<br />
Peikot sopivat myös pienelle pihalle tai parvekkeelle<br />
luomaan metsän lumoa. Tai voi rakentaa<br />
röllien kylän, että jokaisella lapsella on riittävästi<br />
askarteltavaa! Askartelukauppana toimii oma piha<br />
ja metsä, vesiliukoista PVA-liimaa, pikku nauloja ja<br />
vasara, askartelumassaa, risuja ja tikkuja ja erilaista<br />
romua. Peikkoja voi tehdä myös kivistä, ja kannattaa<br />
tehdä kiltin näköisiä otuksia.<br />
Pajujen polku. Enkelipolulla clematis-köynnösten takana<br />
päässä on vanha enkeliveistos. Juha rakensi vanhoista kattotiilistä<br />
kirppisenkelille pylvään sekä rungot katokselle. Irja puolestaan<br />
punoi polun aitaa ja koristeita pajuista ja vitsaksista. Samalla<br />
hyönteiset saavat pesäpaikkoja. meillakotona.fi/artikkelit/<br />
rakenna-risuaita-lahottajien-avuksi<br />
LISÄÄ<br />
KIERRÄTYS-<br />
VINKKEJÄ!<br />
www.kierratyskeskus.fi<br />
– oiva-askarteluopas<br />
54<br />
tuoleja ja kankaita. Lisänä unelmia, vaahtokarkkeja,<br />
lintuveistoksia, simpukoita ja kiviä. Kasvihuoneessa<br />
voi samalla popsia omia viinirypäleitä, kun nauttii<br />
lämmöstä koleana päivänä.<br />
Lasiseiniä tai ikkunoita kasvien suojaksi voi<br />
hankkia käytettynä netistä tai erilaisista kierrätyspaikoista.<br />
Sopivia kankaita löytyy esimerkiksi SPR:n<br />
kirpputoreilta ja netin kierrätyspaikoista.<br />
Kasvien huone. Irjan kasvihuone on eksoottinen viidakko, josta<br />
voi kukkien ohella poimia yrttejä ja viinirypäleitä loppukesästä.<br />
Tai tehdä etätöitä? Kirppiskankailla, kasveilla, Singerin<br />
ompelukoneella, simpukoilla, kivillä ja kierrätysikkunoilla voi<br />
luoda jännittäviä paikkoja lapsille ja muille seikkailunhaluisille.<br />
kauppasuomi.fi/artikkelit/747/kasvihuone-ikkunoista-lahtien
MUSEO NAVETASSA. Entisessä navetassa on nyt museo.<br />
Se näyttää olevan mainoksen mukaan auki. Navetan<br />
jykevän pergolan kattona on köynnös, ja värikäs<br />
taideikkuna heijastaa värikästä valoa. Navetan seinällä<br />
on vanhoja maataloustarvikkeita. Ajan patinoimat<br />
esineet ja pinnat ovat kauniita Suomusjärvellä, Tallinnassa<br />
tai Firenzessä!<br />
Ahvosen tilalta löytyy maitotonkkia, hevosenkenkiä,<br />
haravia, hankoja ja vaikkapa halkoteline. Telineestä<br />
halkoineen Juha teki hyönteisille hyönteishotellin,<br />
jossa on kyltti “Hotelli”. Asukkaat ovat myrkkypistiäisiä,<br />
ja ne saavat aamupalaa ruusujen kirvoista.<br />
”Museo on aina auki”, pöllö neuvoo. Betoninen pöllöäiti<br />
lapsineen viihtyy hyvin navetan köynnöksen alla.<br />
”Vanhaa pitää vaalia ja kunnioittaa. Kaikkea elettyä<br />
ei saa tuhota uuden alta. Meidätkin tuotiin tänne<br />
kierrätyksestä. Saadaan elää luonnollista koristepöllön<br />
elämää”, äitipöllö vastaa. Pöllöthän ovat tunnetusti<br />
viisaita, niin että otetaan opiksemme! Ahvoset nyökkäilevät<br />
tyytyväisinä.<br />
MUHEVAA MAATA. – Ennen ostopäätöstä tutkimme<br />
maaperän. Alueella kasvoivat nokkoset, vadelmat ja<br />
maitohorsmat, joten maa oli rehevä ja typpipitoinen.<br />
Aioimme tehdä alueesta mahdollisimman luonnonmukaisen,<br />
Ahvoset sanovat.<br />
– Jo ensimmäisenä syksynä siirsimme perennoja<br />
vanhasta asuinpaikasta. Kukkien valinnassa suosimme<br />
esimerkiksi nauhuksia, syysleimuja, punalatvoja,<br />
kultapiiskuja ja hohdekukkia, jotka luovat monipuolisen<br />
eloyhteisön kaikille hyönteisille.<br />
Saunan seinällä karhunvatukka saa tarpeeksi valoa<br />
ja lämpöä. Se antaa runsaasti marjoja, joista saa hienon<br />
makuista hilloa.<br />
– Aurinkorinteessä on ekologisesti hoidettu kasvimaa,<br />
josta riittää ruokaa talven varastoon, Juha valottaa<br />
toiminnan periaatteita.<br />
– Lannoitus on pelkästään nokkoshaudetta. Nokkoset<br />
laitetaan kuumaan veteen hautumaan ja kasvit<br />
kastellaan miedolla nokkosvedellä, Juha neuvoo.<br />
– Juha rakensi meille luonnonmukaisen kellarin<br />
pihan antimien säilytykseen, Irja kertoo. Se pitää<br />
tasaisen viiden asteen viileyden, joten olemme myrskyissäkin<br />
omavaraisia.<br />
Puuttuu vain kilipukki, joka söisi katolta ja seiniltä<br />
aamupalaa, tuumin.<br />
Ahvosen kasvimaassa eivät rikkaruohot rehota.<br />
Taidan lähteä oman viidakkoni perkaukseen. Taitaa<br />
kasvimaani olla jo toivoton tapaus. Pitää pystyttää sinne<br />
kai kyltti kuuluisaa runoilijaa mukaillen: ken tästä<br />
käy, saa kaiken toivon heittää.<br />
Sakari Topelius ohjasi jo 150 vuotta sitten suomalaisia<br />
lapsia ja nuoria luonnonsuojeluun ja eläinten<br />
kunnioittamiseen. Vattumato-sadussa Topeliuksen<br />
vattumatokuningas opetti lapsia, ettei pieniä ja turvattomia<br />
saa tappaa. <br />
Kirjoittaja on taiteen maisteri ja graafinen suunnittelija.<br />
Omin käsin. Juha Ahvonen on itse suunnitellut ja rakentanut<br />
perinteisen maakellarin kaivinkoneen kuoppaa lukuun ottamatta.<br />
Puutarhatuotteiden ohella siellä voi säilyttää muitakin ruokia<br />
kuten maitotuotteita. Juha suunnittelee vielä katoksen<br />
rakentamista ulko-oven yläpuolelle.<br />
Maakellari säilöö luonnostaan<br />
PERINTEINEN MAAKELLARI on<br />
jälleen suosiossa. Se on omavaraisuutta<br />
lisäävä, ekologinen ja<br />
taloudellinen ruoan ja juomien<br />
säilytyspaikka, eikä sähköä tarvita.<br />
Sähkökatkon aikana ruoat<br />
voi kantaa kellariin. Maan lämmön,<br />
viileyden ja kosteuden<br />
ansiosta kellari pysyy tasaisen<br />
viileänä ja pimeys säilyttää juurekset<br />
ja säilöntätuotteet. Kellarissa<br />
on +0-5 astetta lämmintä ja<br />
sopiva kosteus, joten juurekset<br />
eivät nahistu. Viherpeukalo voi<br />
talvettaa arat kukat.<br />
Juha Ahvonen teetti kuivaan,<br />
varjoiseen ja hiekkaiseen<br />
paikkaan ison kuopan kaivurilla.<br />
Kellari rakennetaan mieluiten<br />
rinteeseen ja pohjoisen puolelle<br />
tai varjoon. On kätevää, jos kellari<br />
on keittiötä lähellä.<br />
Juha kaivoi salaojat tulevan<br />
rakennelman ympäri ja valoi laudoituksen<br />
avulla betoniperustan.<br />
Kellarin lattia voi myös olla<br />
maata tai mieluummin tiiltä. Tiilet<br />
voi latoa suoraan hiekkaan.<br />
Purkuharkoista Juha muurasi<br />
seinät kellarille sekä pienen,<br />
hyvin eristetyn tuulikaapin pakkasta<br />
estämään.<br />
Seinien yläosa eristetään<br />
hyvin, mutta maan on tarkoitus<br />
viilentää kesällä ja lämmittää<br />
talvella eristämättömän seinän<br />
alaosan ja lattian läpi. Ulko-oven<br />
ympärille kannattaa muurata<br />
tuet, ettei maata valu oven eteen.<br />
Ulko-oveen ja kellarin oveen<br />
asennetaan ilmanvaihtoritilät.<br />
Katon Juha teki valamalla<br />
harjakaton. Katon sisäpuoli eristetään<br />
styroxilla, tiivistetään ja<br />
asennetaan ilmanvaihtoputki.<br />
Putken päähän asennetaan tuuletin,<br />
joka pyörii tuulen ilmavirralla.<br />
Kellarin päälle Juha lapioi<br />
hiekansekaista, laihaa maata ja<br />
istutti ketokasveja. Naapuritilan<br />
lampaat pääsevät sinne syksyllä<br />
gourmet-aterialle. Maakellarin<br />
seinän voi somistaa mielensä<br />
mukaan kivillä tai vaikkapa hirsillä.<br />
Maakellarin rakentamiseen ei<br />
yleensä tarvitse rakennuslupaa,<br />
mutta toimenpidelupa kannattaa<br />
hankkia. Maakellareita voi<br />
ostaa myös maakellaripaketteina.<br />
Lisätietoa internetistä.<br />
Lisäohjeita: Rakennan maakellarin<br />
-opas, Työtehoseura,<br />
1985<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 55
[ Tekijä ]<br />
Tanssilavojen<br />
monitoimimies<br />
Tanssikansan ikisuosikki Arto Nuotio kiertää laulamassa<br />
keikoilla, myy muiden tähtiartistien keikkoja ja järjestää<br />
lavatansseja eri puolilla Suomea. Hän on tehnyt komean<br />
uransa aikana jo yli 7 500 keikkaa.<br />
Teksti Kari Martiala<br />
Kuvat Gramofonin arkisto ja Titta Holanne<br />
56<br />
Turun lähistöllä Sauvossa syntynyt<br />
Arto Nuotio on Suomen iskelmätaivaan<br />
kokeneimpia artisteja,<br />
viihteen monitoimimies, jonka<br />
vaikutus näkyy tanssilavoilla<br />
kautta koko Suomen.<br />
Nuotion ensimmäisestä omasta<br />
keikasta on vierähtänyt jo lähes<br />
55 vuotta.<br />
– Esiinnyin 15-vuotiaana Salon lähellä Vaskion<br />
Pukkilassa vuonna 1967. Se oli ensimmäinen keikka,<br />
josta sain palkkion, 25 silloista markkaa, hän kertoo.<br />
Vuotta myöhemmin hänen voimistelunopettajansa<br />
yllytti osallistumaan paikalliseen laulukilpailuun.<br />
– Voitin kilpailun, ja sen myötä musiikkini muuttui<br />
rokahtavammaksi. Esiinnyimme Faction-nimisen<br />
yhtyeen kanssa kouluhipoissa. Tuolloin 1970-luvulla<br />
lavoilla ei juuri kuultu tanssimusiikkia, silloin tanssijat<br />
kokosivat kassit keskelle lattiaa ja pyörähtelivät<br />
siinä laukkujen ympärillä.<br />
Ensimmäisen askeleen isommille lavoille Nuotio<br />
otti voittaessaan Suosikki-lehden Supertähti 1970<br />
-kilpailun.<br />
– Luin kilpailun jälkeen lehdestä, että nimeni on<br />
Aquarius. Kävi ilmi, että Jyrki Hämäläinen oli antanut<br />
minulle uuden nimen. Häpesin sitä ihan suunnattomasti<br />
ja ajattelin, etten voi tuollaista käyttää,<br />
mutta se oli siellä ja sillä selvä.<br />
Kilpailun voittajana hän pääsi tekemään levyn ja<br />
kiersi Suomea Danny-shown mukana.<br />
– Se oli siihen aikaan valtava kiertue, joten se oli<br />
aika opettavainen kokemus. Bändissä soittivat Suo-
Kokemusta<br />
riittää.<br />
Arto Nuotio<br />
on jatkanut<br />
keikkailua<br />
tuhansien<br />
keikkojen<br />
varmuudella.<br />
Meidän Suomi 57
[ Tekijä ]<br />
men parhaat muusikot, ja mukana oli 27 ihmistä.<br />
Siinä 17-vuotias pikkupoika oli ihan huuli pyöreänä,<br />
Nuotio muistelee.<br />
Varsinais-Suomessa suosittu tanssiorkesteri<br />
Semites pestasi Nuotion laulusolistikseen, ja yhtye<br />
kiersi Turussa paikallisia ravintoloita ja lähiseudun<br />
tanssipaikkoja.<br />
FINLANDERSIA PERUSTAMASSA. Vuonna 1975<br />
Suomessa käynnistyi, kiitos Lappeenrannan Humppafestivaalien,<br />
todellinen humppabuumi. Pinnalle<br />
nousivat Erkki Junkkarinen ja monet muut sen<br />
ajan kovat nimet. Tanssipaikkakulttuuri oli ehtinyt<br />
siihen mennessä muuttua, ja niissä taas tanssittiin<br />
paritansseja.<br />
– Kiersimme Aurahumppa-yhtyeen kanssa aina<br />
vuoteen 1979 saakka. Sen jälkeen siirryin esiintymään<br />
ravintoloissa ja kiersin ympäri Suomea, aina<br />
kaksi viikkoa samassa ravintolassa.<br />
Kun ravintolakeikat alkoivat kyllästyttää, Nuotio<br />
soitti Jussi Lammelalle.<br />
– Ehdotin, että pistetään uusi bändi pystyyn, ja<br />
niinpä elokuussa 1984 perustimme Finlandersin, joka<br />
on edelleen tänäkin päivänä hyvässä iskussa.<br />
Nuotio oli mukana Finlandersissa kuusi vuotta, ja<br />
ne olivat hurjia keikkavuosia.<br />
– Minulla oli tuolloin 1990 autokorifirma, myin<br />
ohjelmia ja lauloin Finlandersissa. Jostain piti kuitenkin<br />
luopua – päätin vähentää keikkailua, jäin pois<br />
Finlandersista ja istuin konttoriin myymään keikkoja.<br />
Tällä hetkellä myyn sekä Finlandersin, että Jussi<br />
Lammelan uuden J.A.L.O.-yhtyeen keikkoja.<br />
Irtautuminen keikkailusta ei ollut kuitenkaan<br />
helppoa. Nuotio jatkoi aktiivista keikkailua noin 200<br />
keikan vuosivauhtia. Vasta vuonna 2007 hän hiljensi<br />
tahtia, mutta keikkailu on jatkunut kuitenkin koko<br />
ajan.<br />
Keikkakesästä <strong>2022</strong> on Nuotion mukaan tulossa<br />
erityisen kiinnostava. 1980-luvun todellinen suosikkiyhtye<br />
Tanssiorkesteri Hariolax tekee kesän aikana<br />
parikymmentä keikkaa 40 vuoden tauon jälkeen.<br />
Kokoonpano on sama kuin vuosikymmeniä sitten,<br />
Pitkästä<br />
aikaa.<br />
Hariolax palaa<br />
keikoille 40<br />
vuoden tauon<br />
jälkeen.<br />
58
Risteilyn<br />
hienoutta.<br />
Arto Nuotio<br />
ja Hariolax<br />
Tanssin Tähdet<br />
-risteilyllä.<br />
”Keikoilla myyn<br />
ensin liput ja<br />
sitten paistan<br />
makkaraa.<br />
täydennettynä laulusolisti Arto Nuotiolla ja kosketinsoittaja<br />
Arto Hyötyläisellä.<br />
– Olen tällä hetkellä täynnä intoa. Meillä on ollut tosi<br />
kivaa yhdessä, ja olemme saaneet lavayleisöltä hyvää<br />
palautetta. Uskon, että meille tulee todella hauskaa,<br />
Nuotio kertoo innostuneena.<br />
Alkuperäisestä Hariolaxista ovat mukana basisti<br />
Hannu Pärssinen, kitaristi Jyrki Lehti, trumpetisti<br />
Kari Lehtomäki, puhallinsoittaja Reijo Ylinen ja<br />
rumpali Timo Koskinen.<br />
TANSSIEN JÄRJESTÄMINEN ON MUKAVAA. Vuonna<br />
1997 perustettu Gramofoni aloitti äänimainonnan ja<br />
musiikkituotannon parissa. Vuonna 2015 toiminta<br />
laajeni ohjelmatoimistopalveluihin. Yrityksen toimitusjohtajana<br />
toimii Arton poika Toni Nuotio, ja yritys<br />
työllistää vuositasolla 200–300 henkilöä omassa toiminnassaan<br />
ja ison joukon ulkopuolista väkeä. Yrityksellä<br />
on vastuu 60 yhtyeen keikkakalenterista, mikä ei<br />
näin korona-aikana ole kovinkaan helppo tehtävä.<br />
Nykyisin Arto Nuotio sanookin päätyökseen ohjelmien<br />
myynnin, mutta aikaa vie myös tanssien järjestäminen<br />
ja oma aktiivinen keikkailu.<br />
Nuotion ensimmäinen oma tanssipaikka oli 2015<br />
käynnistetty Tortinmäen lava Turun lähellä.<br />
– Nautin siitä, oli mukavaa olla itse paikan päällä.<br />
Ihmiset olivat tyytyväisiä, että lava saatiin käyntiin.<br />
Ryhdyimme järjestämään keikkoja aina tiistaisin. Alan<br />
ammattilaiset pitivät minua umpitollona, että eihän<br />
se voi millään onnistua. Tortinmäki on kuitenkin täksi<br />
kesäksikin buukattu täyteen ohjelmia.<br />
– Tykkään touhuta siellä, keikoilla ensin myyn liput ja<br />
sitten paistan makkaraa. Siellä saa olla ihmisten kanssa,<br />
se on todella sosiaalinen tapahtuma. Tortinmäki on siinäkin<br />
mielessä hauska paikka, että siellä käy ihmisiä, jotka<br />
muistan ihan nuoruusvuosista saakka. Ihmisiä, jotka ovat<br />
olleet kauan pois tansseista, ovat nyt palanneet lavoille ja<br />
tapaavat siellä tuttunsa vuosikymmenten takaa.<br />
– Siellä on monille pariskunnille syntynyt keskenään<br />
ystävyyssuhteita, ja voi olla, että joku on siellä jopa<br />
rakastunutkin. Voisi sanoa, että sille tanssipaikalle on<br />
ollut sosiaalinen tilaus.<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 59
[ Tekijä ]<br />
Popimpaa<br />
välillä.<br />
Aquarius ja<br />
Semites toivat<br />
1970-luvun<br />
alussa popmusiikin<br />
tanssilavoille.<br />
Se oli silloin<br />
uutta ja<br />
ihmeellistä.<br />
”Elämä on<br />
aika hienoa,<br />
kun sen osaa<br />
ajatella niin!<br />
TIETO ON VALTTIA. Gramofonilla on 17 omaa kesätanssipaikkaa<br />
ja kahdeksan talvipaikkaa.<br />
– Näistä 17 lavasta osa saattaa tuottaa hieman<br />
tappiota, mutta toivottavasti toiset tuottavat sen<br />
verran enemmän voittoa, että toimintaa pystytään<br />
jatkamaan. Näiden lisäksi meillä on monta isoa tanssipaikkaa,<br />
joihin hoidamme koko ohjelman ja siis<br />
myös muiden ohjelmatoimistojen artistit.<br />
Nuotion mukaan Gramofonissa on kehitetty<br />
tanssipaikkojen seuranta hyvälle tasolle, ja siksi yritys<br />
uskaltaa ottaa vastuun lavojen ohjelmista.<br />
– Gramofonin Juha Saarela on kehittänyt hyvin<br />
tarkan seurannan, jonka ansiosta tiedämme minkälaista<br />
väkeä kukin artisti tai orkesteri tuo lavoille,<br />
ja miten esimerkiksi sää on vaikuttanut yleisömäärään.<br />
Meillä on pakko olla tarkat laskelmat, jos haluamme<br />
saada nämä lavat toimimaan.<br />
– Meille on tietysti muodostunut näkemys siitä,<br />
mikä ohjelma missäkin suunnassa Suomea menee<br />
parhaiten. Esimerkiksi yhtä Suomen suosituimmista<br />
artisteista on turha viedä keikalle Helsinkiin, sillä<br />
paikalle ei tule kuin lipunmyyjä. Mutta, kun mennään<br />
Jyväskylän yläpuolelle, niin hänen keikoillaan<br />
tuvat ovat täynnä, Nuotio kuvailee.<br />
Suomessa on monia tanssipaikkoja, joissa käy<br />
runsaasti tanssin harrastajia, jotka odottavat monipuolista<br />
ohjelmistoa. Perinteisissä tanssipaikoissa<br />
sen sijaan tango vetää hienosti. Tanssinharrastajat<br />
ja tavallinen tanssiyleisö mahtuvat kuitenkin hyvin<br />
saman katon alle.<br />
– Tykkään juuri näistä perinteisistä tanssipaikoista,<br />
koska siellä myydään makkaraa ja juomia,<br />
Nuotio naurahtaa. Hyvät myyntitulot pitävät lavoja<br />
pystyssä.<br />
60
Gramofoni järjestää myös pop- ja rockyhtyeiden<br />
keikkoja.<br />
– Jos sää suosii, meillä on sellaiset artistit, että<br />
väkeä tulee varmasti keikalle. Toki ohjelmamaksut<br />
ovat niin kalliita, että liput eivät välttämättä<br />
kata ohjelmasta aiheutuvaa kustannusta, mutta<br />
silloin ravintolamyynti on kovaa. Toivon, että<br />
niiltä keikoilta saamme puskurirahaa tanssien<br />
järjestämiseen.<br />
TANGOMARKKINAT UUSIUTUU. Gramofoni on<br />
mukana osakkaana pienellä osuudella Seinäjoen<br />
Tangomarkkinoissa. Perinteinen tapahtuma tulee<br />
muuttumaan tänä vuonna, mukana enemmän ohjelmaa<br />
myös hieman nuoremmille osaottajille.<br />
– Tangomarkkinoiden pitääkin muuttua, mutta<br />
toivottavasti ei liian radikaalisti ettemme karkota<br />
tangon ystäviä, Nuotio sanoo.<br />
Tangokuninkaalliset valitaan tänä vuonna tuttuun<br />
tapaan, ja Gramofoni tulee myymään heidän<br />
keikkansa.<br />
Arto Nuotio<br />
Syntynyt 9. syyskuuta 1952<br />
Sauvossa.<br />
1970-luvulla esiintyi<br />
taiteilijanimellä Aquarius.<br />
Julkaissut useita albumeja ja<br />
singlejä, muun muassa Saari<br />
rakkauden, Mä hain sut tanssiin ja<br />
Rannan tavernassa kerran.<br />
Juhlistaa 70-vuotissyntymäpäiviään<br />
hyväntekeväisyystansseilla Turun<br />
Logomossa 8. syyskuuta <strong>2022</strong>.<br />
”Vanhat<br />
tanssilavat<br />
ovat yleensä<br />
uskomattoman<br />
hienoissa<br />
paikoissa.<br />
– Toivon, että uusiksi kuninkaallisiksi valittaisiin<br />
ulospäin suuntautuvia artisteja, persoonallisuuksia,<br />
jotka jaksavat jutella ja viettää keikoilla<br />
aikaa ihmisten kanssa. Heillä pitää olla myös monipuolinen<br />
keikkaohjelmisto.<br />
IHMISMIELI KOETUKSELLA. Nuotio sanoo, että<br />
korona-aika on pistänyt monet artistit ja orkesterit<br />
koville.<br />
– On ollut surullista nähdä, miten huonosti perheet<br />
ovat voineet, kun keikat loppuivat.<br />
Monilla artisteilla ja muusikoilla on lapsia, ja<br />
aviopuolisokin on saattanut olla työssä, johon korona<br />
on vaikuttanut.<br />
– Fiksuimmat tyypit ovat olleet jossakin töissä<br />
korona-ajan, eikä elämää ole rakennettu vain<br />
musiikin varaan. Töitä on löytynyt yllättävänkin<br />
hyvin, ja perheet ovat osanneet hakea apua, nuoret<br />
ovat usein kekseliäitä, Nuotio kertoo.<br />
Esimerkiksi vuoden 2019 tangokuningatar Pirita<br />
Niemenmaa oli pahimman korona-ajan töissä<br />
ABC-huoltoasemalla.<br />
– Tämä työ on muuttunut muutenkin kutsumusammatiksi,<br />
ja vain hyvin harva pärjää rahallisesti<br />
hyvin. Töitä ei ole enää siihen malliin kuin joskus<br />
aiemmin. Onneksi laivat taas liikkuvat ja Lappi<br />
vetää, ne tuovat esiintyjille arkipäiväkeikkoja.<br />
Nuotion mukaan ihmismieli onkin ollut kovalla<br />
koetuksella, kun koronan jälkeen on ihmiset ovat<br />
kohdanneet Ukrainan sodan.<br />
– Me ohjelmamyynnissä yritämme valaa uskoa<br />
artisteihin ja orkestereihin, että kyllä tämä tulee<br />
tästä vielä nousemaan ja että maailma muuttuu<br />
parempaan suuntaan. Täytyyhän ihmisillä olla<br />
jotakin hauskaa, ei voida jäädä vain kotiin murjottamaan.<br />
Onneksi tuleva syksy näyttää jo myynnin<br />
kannalta ihan hyvältä. <br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 61
Tekemistä<br />
jokaiselle päivälle<br />
Koonneet TAPIO RUSANEN, TIINA PARIKKA ja HANNA-MARI JAAKKOLA<br />
KUVA EDWARD PYE/PIXABAY<br />
20.6.<br />
PAKOON LÄHTENEILLE. YK yhdisti<br />
vuonna 2000 lukuisien maiden<br />
omat pakolaispäiväperinteet ja<br />
otti käyttöön Afrikan pakolaisten<br />
päivänä tunnetun kesäkuun 20.<br />
päivän kansainvälisenä teemapäivänä<br />
yleiskokouksen päätöksellä.<br />
KUVA: MAURI KATAJALA<br />
26.6.<br />
VESI VILVOITTAA. Hiekkarannalla<br />
voi viettää hienon kesäpäivän, jos<br />
vain sää on suotuisa. Samalla voi<br />
pulahtaa uimaan, vaikka vesi olisi<br />
vielä hieman viileää.<br />
KUVA: PIXABAY<br />
18.6.<br />
EVÄSRETKELLE. Piknik eli eväsretki<br />
on huviretki, johon sisältyy eväiden<br />
syöminen ulkona. Suomenkielisen<br />
sanan takana ovat englannin picnic,<br />
ranskan pique-nique ja saksan<br />
picknick. Ranskan sana on alkuperäsana.<br />
Piknik-sanan käytöstä<br />
on merkintöjä 1500-luvulta alkaen<br />
Ranskasta. Ranskan vallankumouksen<br />
1789 jälkeen rahvas pääsi<br />
kuninkaallisiin puistoihin, ja kansa<br />
rynnisti niihin viettämään uutta<br />
vapaa-aikaansa.<br />
62
Ke 1.6.<br />
To 2.6.<br />
Pe 3.6.<br />
La 4.6.<br />
PIDÄ hauskaa ja<br />
iloitse lasten kanssa<br />
kansainvälisenä<br />
vanhemmuuden<br />
päivänä.<br />
LOIHDI Välimeren<br />
salaattia Italian<br />
kansallispäivänä.<br />
OLETKO lipsunut<br />
uudenvuodenlupauksestasi?<br />
Sitoudu siihen<br />
uudelleen.<br />
”HELLUNTAINA,<br />
lauantaina, uusi vihta<br />
vihdotaan.” Tee<br />
vihta tuoreista<br />
koivunoksista.<br />
Su 5.6.<br />
Ma 6.6.<br />
Ti 7.6.<br />
Ke 8.6.<br />
POHDI kulutustottumuksiasi<br />
maailman<br />
ympäristöpäivänä.<br />
KOKEILE, miten<br />
ruotsin kieli<br />
luonnistuu Ruotsin<br />
kansallispäivänä.<br />
TEE linturetki illan<br />
suussa metsän<br />
hämärään. Voit kuulla<br />
satakielenkin.<br />
LAHJOITA rahaa<br />
Itämeren suojeluun<br />
maailman merien<br />
päivänä.<br />
To 9.6.<br />
Pe 10.6.<br />
La 11.6.<br />
Su 12.6.<br />
Ma 13.6.<br />
VARAA liput kesän<br />
tapahtumiin, jos<br />
se on jäänyt<br />
tekemättä.<br />
KYLVÄ avomaankurkut<br />
ja pavut ja<br />
istuta kurpitsat.<br />
NYT voi kesäkukat<br />
istuttaa ulos<br />
turvallisin mielin.<br />
TEE retki<br />
taidenäyttelyyn tai<br />
museoon.<br />
SIIVOA ulkovarasto,<br />
järjestä tavarat<br />
omille paikoilleen.<br />
Ti 14.6.<br />
Ke 15.6.<br />
To 16.6.<br />
RYHDY luovuttajaksi<br />
maailman<br />
verenluovuttajien<br />
päivänä.<br />
ETSI sopiva<br />
matonpesupaikka ja<br />
pese matoista<br />
talven pölyt.<br />
TARKISTA, että<br />
sinulla on kunnon<br />
aurinkovoiteet kesän<br />
paisteisiin.<br />
Pe 17.6.<br />
La 18.6.<br />
Su 19.6.<br />
Ma 20.6.<br />
TARKISTA grillin<br />
kunto, jos aiot<br />
grillata<br />
juhannuksena.<br />
LÄHDE piknikille<br />
kansainvälisenä<br />
piknik-päivänä.<br />
LÄHDE käyskentelemään<br />
muuten<br />
vain, esimerkiksi<br />
metsään.<br />
TEE tuttavuutta<br />
maahantulijoihin<br />
kansainvälisenä<br />
pakolaisten päivänä.<br />
Ti 21.6.<br />
Ke 22.6.<br />
To 23.6.<br />
Pe 24.6.<br />
La 25.6.<br />
NOUSE varhain,<br />
valvo pitkään, nauti<br />
vuoden pisimmästä<br />
päivästä.<br />
JOS olet jäämässä<br />
juhannuksesta<br />
lomille, tee loput<br />
järjestelyt.<br />
MIETI mitä vielä<br />
tarvitset juhannuksen<br />
viettoon?<br />
Hanki tarvittavat.<br />
LIPPU salkoon!<br />
Juhannusliputus<br />
alkaa klo 18.<br />
NAUTI keskikesän<br />
juhlasta ystävien<br />
kanssa.<br />
Su 26.6.<br />
Ma 27.6.<br />
Ti 28.6.<br />
Ke 29.6.<br />
To 30.6.<br />
KUVAT: ISTOCK.COM<br />
JOS et vielä ole<br />
heittänyt talviturkkia,<br />
aloita sunnuntai<br />
raikkaalla<br />
pulahduksella.<br />
LEIKKAA pensasaita<br />
siistiksi.<br />
KYLVÄ uusi<br />
salaatti- ja tillisato<br />
kasvamaan.<br />
TUTKI kesäteatteritarjontaa,<br />
valikoi<br />
vahvimmat<br />
elämykset.<br />
PÄIVITÄ sometilisi<br />
sosiaalisen median<br />
päivänä.<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 63
Tekemistä<br />
jokaiselle päivälle<br />
21.7.<br />
SAKSINIEKAT SAALIINA.<br />
Ravustuskausi, kesän<br />
odotetuin sesonki, alkaa<br />
aina heinäkuun 21. päivänä<br />
kello 12. Tuoreilla<br />
ravuilla voi herkutella<br />
lokakuun loppuun saakka.<br />
Ravustajia on vuosittain<br />
arviolta 100 000.<br />
KUVA: PIXABAY<br />
KUVA: JACKIE RAMIREZ PIXABAY<br />
2.7.<br />
MONIA KEINOJA. Kirvoja voi koettaa<br />
pitää kurissa muun muassa ötökkähotellilla<br />
tai kevätruiskutuksella öljypohjaisella<br />
aineella ennen silmujen<br />
puhkeamista. Leppäkerttu puolestaan<br />
pistelee kirvat poskeensa.<br />
1.7.<br />
VOI VITSI! Maailman vitsipäivän,<br />
International Joke Dayn<br />
kehitti amerikkalaiskirjailija<br />
Wayne Reinagel vuonna 1994.<br />
Vanhin olemassa oleva vitsikirja<br />
on Philogelos (Naurua rakastava),<br />
joka on peräisin neljänneltä<br />
tai viidenneltä vuosisadalta<br />
ja sisältää 265 kreikaksi<br />
kirjoitettua vitsiä.<br />
KUVA: PIXABAY<br />
64
Pe 1.7.<br />
La 2.7.<br />
Su 3.7.<br />
Ma 4.7.<br />
Ti 5.7.<br />
HAUSKUUTA muita<br />
ihmisiä maailman<br />
vitsipäivänä.<br />
TORJU kirvat<br />
kasveista luonnonmukaisin<br />
menetelmin.<br />
Ohjeita saat netistä.<br />
HAKEUDU varjoon<br />
Pysy poissa<br />
auringosta<br />
-päivänä.<br />
TUTUSTU paikkakuntasi<br />
kesätapahtumiin<br />
ja<br />
valitse mieleisesi.<br />
MAISTELE mansikkaa,<br />
nauti naurista,<br />
pidä kesäkasvispäivä.<br />
Ke 6.7.<br />
To 7.7.<br />
Pe 8.7.<br />
La 9.7.<br />
Su 10.7.<br />
LUE runoja<br />
puutarhatuolissa<br />
Suven ja runon<br />
päivän kunniaksi.<br />
OLISIKO aika<br />
pistää tangoksi<br />
Seinäjoen tangomarkkinoilla?<br />
MENE tai katso tv:stä<br />
pesäpallon Itä-Länsipelejä,<br />
jotka pelataan<br />
Tampereella.<br />
INVENTOI ja<br />
puhdista pakastin<br />
valmiiksi uutta<br />
satoa varten.<br />
VIETÄ päivää<br />
rennosti loikoillen<br />
kirjan parissa.<br />
Ma 11.7.<br />
Ti 12.7.<br />
Ke 13.7.<br />
To 14.7.<br />
Pe 15.7.<br />
MUISTA yksinäistä<br />
Piristä yksinäistä<br />
-päivänä.<br />
LÄHDE virkistävälle<br />
iltauinnille.<br />
TUTUSTU lähiympäristöön<br />
pyöräillen<br />
paikasta toiseen.<br />
ENSI viikolla on<br />
naisten viikko.<br />
Nimipäiväkortit<br />
postiin!<br />
LÄHDE tai<br />
suunnittele lähtö<br />
Asuntomessuille<br />
Naantaliin.<br />
La 16.7.<br />
Su 17.7.<br />
Ma 18.7.<br />
HAKEUDU lavatansseihin<br />
kokemaan<br />
seuran ja liikunnan<br />
riemua.<br />
VIERAILE kotieläintilalla,<br />
vie<br />
lapsenlapsetkin.<br />
LÄHDE veneilemään.<br />
Ota eväät ja<br />
kalastusvälineet<br />
mukaan.<br />
Ti 19.7.<br />
Ke 20.7.<br />
To 21.7.<br />
Pe 22.7.<br />
TUUNAA ja kunnosta<br />
käyttämättä jääneet<br />
tekstiilit tai tavarat ja<br />
anna niille uusi elämä.<br />
PELAA ystäväsi<br />
kanssa shakkia tai<br />
muuta älypeliä.<br />
RAVUSTUSKAUSI<br />
alkaa kello 12.<br />
Ovatko pyydykset<br />
huollettu?<br />
LÄHDE katsastamaan<br />
mustikkatilanne.<br />
La 23.7.<br />
Su 24.7.<br />
Ma 25.7.<br />
Ti 26.7.<br />
LEIVO mustikkapiirakka,<br />
jos löysit<br />
mustikoita.<br />
PYRI vähentämään<br />
ruokahävikkiä.<br />
Valmista ateria<br />
vanhentuvista<br />
raaka-aineista.<br />
SÄÄSTÄ luontoa.<br />
Hanki kangas -<br />
kassi ja vältä<br />
muovipusseja.<br />
PAKASTA mansikat.<br />
Ke 27.7.<br />
To 28.7.<br />
Pe 29.7.<br />
La 30.7.<br />
KUVAT: ISTOCK.COM<br />
VAIHDA lakanat<br />
Unikeonpäivänä.<br />
LÄHDE kesäterassille<br />
tai puistoon.<br />
MENE metsään ja<br />
tarkista sieni- ja<br />
marjasato.<br />
KUTSU ystävä<br />
kylään Kansainvälisenä<br />
ystävyyden<br />
päivänä.<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 65
Tekemistä<br />
jokaiselle päivälle<br />
19.8.<br />
RANSKASTA ALKOI.<br />
Elokuu 19. päivänä<br />
vuonna 1839 ranskalainen<br />
tiedeakatemia paljasti niin<br />
kutsutun dagerrotypiavalokuvausmenetelmän.<br />
Se oli valokuvauksen<br />
alkuhetki.<br />
KUVA: PIXABAY<br />
”Naurunalaiseksi<br />
ei joudu se,<br />
joka alkaa nauraa<br />
itselleen.”<br />
– Seneca<br />
(54 eaa. – 39 jaa.)<br />
13.8.<br />
JOKA KYMMENES. Noin<br />
kymmenen prosenttia<br />
ihmisistä on vasenkätisiä.<br />
Vasenkätiset ovat joidenkin<br />
tutkimusten mukaan<br />
oikeakätisiä parempia<br />
ongelmien ratkaisussa.<br />
3.8.<br />
KUNNON VÄLINE.<br />
Kotikäyttöön on<br />
hyvä valita moppi,<br />
joka soveltuu<br />
käytettäväksi kuiva-,<br />
nihkeä-, kostea ja<br />
märkäpyyhinnässä.<br />
KUVAT: ISTOCK.COM<br />
66
Ma 1.8.<br />
Ti 2.8.<br />
Ke 3.8.<br />
To 4.8.<br />
TUTKI lääkekaappi<br />
ja vie vanhentuneet<br />
lääkkeet<br />
apteekkiin.<br />
TARKISTA<br />
opistojen<br />
kurssitarjonta<br />
syksylle.<br />
TARTU moppiin<br />
kansainvälisenä<br />
Pese lattiasi<br />
-päivänä.<br />
HIERO rakkaasi<br />
hartioita, jalkoja tai<br />
käsiä. Ehkä saat vastapalveluksen…<br />
Pe 5.8.<br />
La 6.8.<br />
Su 7.8.<br />
Ma 8.8.<br />
Ti 9.8.<br />
SIISTI piha,<br />
parveke tai terassi<br />
kesän pölyistä.<br />
LEIVO maukas<br />
herkku mustikkapiirakkapäivänä.<br />
VADELMAT ovat<br />
parhaimmillaan. Tee<br />
eväsretki vadelmapuskien<br />
ääreen.<br />
RAIVAA köynnöskasvien<br />
lonkerot<br />
pois rakennuksen<br />
läheltä.<br />
TUTUSTU<br />
saamelaisten asioihin<br />
maailman alkuperäiskansojen<br />
päivänä.<br />
Ke 10.8.<br />
To 11.8.<br />
Pe 12.8.<br />
La 13.8.<br />
PELAA pallopelejä,<br />
kuten jalkapalloa,<br />
sulkapalloa tai<br />
pesäpalloa.<br />
VALMISTA uuden<br />
sadon perunat<br />
voisulan tai jonkun<br />
uuden lisukkeen kera.<br />
VIETÄ aikaa<br />
nuorten kanssa<br />
kansainvälisenä<br />
nuorisopäivänä.<br />
MUISTA vasenkätisiä<br />
ystäviäsi kansainvälisenä<br />
vasenkätisten<br />
päivänä.<br />
Su 14.8.<br />
Ma 15.8.<br />
Ti 16.8.<br />
Ke 17.8.<br />
To 18.8.<br />
MIETI voisitko<br />
aloittaa jonkin uuden<br />
harrastuksen<br />
tulevana syksynä.<br />
ISTU tv:n ääreen,<br />
yleisurheilun<br />
EM-kisat <strong>2022</strong><br />
Münchenissä alkavat.<br />
TARKISTA jalkineitten<br />
kunto syksyä<br />
varten. Käsittele<br />
hoitoaineella.<br />
TEE sanaristikoita,<br />
päättelykykysi ja<br />
muistisi paranee.<br />
Tutustu ristikkoseura<br />
Sanaseppoihin.<br />
VARAA aika<br />
hammastarkastukseen,<br />
jos viime<br />
kerrasta on kulunut<br />
aikaa.<br />
Pe 19.8.<br />
La 20.8.<br />
Su 21.8.<br />
Ma 22.8.<br />
LÄHDE valokuvaamaan<br />
maailman<br />
valokuvauspäivänä,<br />
kameralla, kännykällä<br />
tai tabletilla.<br />
SUUNNITTELE ruoat<br />
koko viikolle ja laadi<br />
kauppalista.<br />
KERÄÄ herukoitten<br />
marjat ajoissa.<br />
ALOITA syksyn<br />
kuntoilu varovasti,<br />
tee kävely-, juoksutai<br />
pyörälenkki<br />
voimiesi mukaan.<br />
Ti 23.8.<br />
Ke 24.8.<br />
To 25.8.<br />
Pe 26.8.<br />
La 27.8.<br />
LAITA työkaluvarasto<br />
siistiksi ja<br />
tavarat oikeille<br />
paikoilleen.<br />
TUTUSTU kansalaisopistojen<br />
opintomahdollisuuksiin<br />
ja<br />
innostu.<br />
SÄILÖ kesän<br />
antimia, kuten<br />
marjoja talven<br />
varalle.<br />
TEE katsaus vaatekaappiisi.<br />
Pitäisikö<br />
vaatevarastoa päivittää<br />
syksyä varten?<br />
LÄHDE sienimetsään<br />
valtakunnallisena<br />
sienipäivänä.<br />
Su 28.8.<br />
Ma 29.8.<br />
Ti 30.8.<br />
Ke 31.8.<br />
KUVAT: ISTOCK.COM<br />
KAIVA kalenteri ja<br />
mieti syys- ja<br />
talvilomien<br />
ajankohdat valmiiksi.<br />
TARKASTA<br />
palovaroittimien<br />
paristojen kunto.<br />
SISUSTA kotia<br />
syksyisemmäksi.<br />
Ota lämpimät viltit ja<br />
huovat esiin.<br />
SYÖ tänään<br />
ulkosalla, jos sää<br />
sallii.<br />
Kotona & vapaalla Meidän Suomi 67
4/<strong>2022</strong><br />
Orion on<br />
suomalainen<br />
avainlippuyritys.<br />
itsehoitoapteekki.fi
Lemmikit<br />
Markku Jauhiaiselle<br />
suomenhevonen on<br />
erinomainen työhevonen.<br />
SIVU 70<br />
Terveys<br />
Miesten elintapamuutokset<br />
kohti terveellistä elämää olisi<br />
saatava rutiineiksi.<br />
SIVU 75<br />
Koti&<br />
perhe<br />
KUVA: KEKKILÄ<br />
Lähes joka toinen kasvattaa<br />
kasveja syötäväksi<br />
SUOMALAISTEN KIINNOSTUS puutarhanhoitoon<br />
ja kasvien kasvattamiseen on ollut vakaata<br />
usean vuoden ajan, eikä hiipumisesta ole<br />
ollut mitään merkkejä.<br />
Syötävien kasvien kasvattaminen puutarhassa,<br />
parvekkeella ja terassilla on edelleen<br />
suosittua – suomalaisista noin 43 prosenttia<br />
kasvattaa niitä. Noin kolmannes (29 %) niistä<br />
suomalaisista, jotka eivät tällä hetkellä kasvata<br />
syötäviä kasveja, on kuitenkin kiinnostunut<br />
aloittamaan sen.<br />
Naiset ovat miehiä kiinnostuneempia<br />
syötävien kasvien kasvattamisesta. 56<br />
prosenttia suomalaisnaisista kertoo olevansa<br />
kiinnostunut viljelystä, kun miesten<br />
keskuudessa vastaava osuus on 45<br />
prosenttia. Myös nuorempi sukupolvi on<br />
kiinnostuneempi syötävien kasvien kasvatuksesta<br />
verrattuna vanhempiin ikäluokkiin.<br />
Plantagen Kasvitrendit -raporttiin vastasi<br />
1 053 kuluttajaa Suomessa.<br />
Parvekkeelle.<br />
Tomaatin kasvatus<br />
onnistuu myös<br />
ilman puutarhaa tai<br />
kasvihuonetta, sillä<br />
taimet kasvavat yhtä<br />
mielellään ruukuissa<br />
parvekkeen suojissa.<br />
Taimet on syytä tukea<br />
langoilla.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 69
[ Lemmikit ]<br />
Suomenhevonen on<br />
horjumaton<br />
työn ikoni<br />
Pohjanmaan vossikkamieheksi nimetty Markku<br />
Jauhiainen on työhevosen ja hevostyön vankkumaton<br />
puolestapuhuja. Mies ja hevonen ovat tuttu näky niin<br />
niittohommissa kuin metsätöissäkin.<br />
Teksti ja kuvat Anne Anttila<br />
Tyttö, tyttö! Tulehan tänne, niin<br />
lähdetään peltohommiin!<br />
Entisajan työmiehen asuun<br />
sonnustautunut Markku Jauhiainen<br />
hyppää hevosella vedettävän<br />
niittokoneen päälle ja nykäisee<br />
pari kertaa suitsista – sitten<br />
mennään.<br />
Näky on komea. Vahvarakenteinen suomenhevostamma<br />
vetää niittokonetta tasaisen varmasti.<br />
Ajolinja on suora ja jälki puhdasta. Kuuluu vain pieni<br />
terän rohina ja ajoittainen hevosen hörähdys, kun<br />
merijärvisellä peltolohkolla kaadetaan heinää.<br />
– Ai että! Aurinko paistaa, ja työ maittaa. Tämä se<br />
on tällaisen hevosista ja heinän tuoksusta tykkäävän<br />
maamiehen suurin nautinto, Markku luonnehtii<br />
hikeä pyyhkien.<br />
Markku Jauhiainen sanoo olevansa jokaista solua<br />
myöten vanhan kansan hevosmies, vaikka osa toimeentulosta<br />
lohkeaa kiinteistövälittäjänä.<br />
– Hevosissa on vaan sitä jotakin. Ensimmäinen<br />
kosketus näihin riskeihin työjuntturoihin oli jo lapsuudessa.<br />
Olen Karhulan poikia ja tehtaan varjossa<br />
kasvanut. Siihen aikaan ei asunnoissa ollut vesijohtoja,<br />
joten kolme kertaa viikossa tehtaan hevosmies<br />
rahtasi suurissa puutynnyreissä talousvettä emännille.<br />
Se näky läikähti jopa pikkupojan sydämessä.<br />
KUN HEVONEN TULEE TALOON. Vaikka Markku ihaili<br />
jo lapsuudessa työhevosia, jäi mielenkiinto hetkeksi<br />
niin sanotusti nuoruuden jalkoihin.<br />
– Kuitenkin siinä vaiheessa, kun ryhdyin opiskelemaan<br />
metsätalousinsinööriksi, hevosinnostus<br />
alkoi uudestaan. Lopullinen kipinä lajiin syttyi kui-<br />
70
Kouluta hyvin.<br />
Markku Jauhiaisen<br />
mukaan hyvästäkään<br />
työhevosesta ei<br />
tule toimivaa ilman<br />
asianmukaista<br />
koulutusta.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 71
[ Lemmikit ]<br />
”<br />
Sitkeyden ja hyvän<br />
työmotivaation<br />
omaava suomenhevonen<br />
on helppo<br />
koulutettava.<br />
tenkin hevosenhoito- ja metsäajokursseilta. Työ hevosten<br />
parissa koukutti kerralla, Markku muistelee<br />
vajaan 30 vuoden takaisia tunnelmia.<br />
Ensimmäisen oman hevosensa Markku hankki<br />
vuonna 1999.<br />
– Olimme muutamaa vuotta aikaisemmin muuttaneet<br />
maaseudun rauhaan. Tilalla oli kaikki tarpeellinen<br />
navetasta talliin ja myös sopiva määrä peltoa.<br />
Mielen päällä pyöri heti alusta lähtien hevosen<br />
hankinta, mutta halusin kuitenkin rauhassa opetella<br />
tilan tavoille ja sisäistää samalla puolivakinaisen<br />
maanviljelijän elämäntyylin.<br />
Markun mukaan hevosta ei saa koskaan hankkia<br />
hetken mielijohteesta.<br />
– Ei missään tapauksessa. Kuten muutkin eläimet,<br />
ei myöskään hevonen ole pehmolelu. Sitä ei tule<br />
hankkia hankkimisen ilosta tai tallin koristeeksi. Hevonen<br />
vaatii ympärivuorokautista ja kellontarkkaa<br />
sitoutumista, paljon tietoa ja vähintäänkin saman<br />
verran taitoa. Ei riitä, että polle saa päivittäisen<br />
kaura-annoksensa ja toimintaa vain silloin, kun<br />
isäntäväelle sopii.<br />
– Kokemuksesta voin sanoa, että silloin kun<br />
hevonen tulee taloon, arki rakentuu hyvin pitkälle<br />
pilttuun asukin ympärille.<br />
me tamman kanssa yhdessä ursattiin ja opeteltiin<br />
puunajoa entisajan malliin, hevospelillä. Olihan se<br />
nostalginen olotila, kun polle vetää rekeä umpihangessa,<br />
ja ainoa ääni mitä ympäriltä kuului, on jalasten<br />
alla narskuva pakkaslumi.<br />
– Ja hieno oli tunnelma myös itse metsässä,<br />
kun eväät nautittiin luonnon helmassa. Liinukka<br />
rouskutteli tyytyväisenä heinää, ja minä keittelin<br />
nuotiolla aidot nokipannukahvit, Markku muistelee<br />
hymyillen.<br />
Sitova<br />
hankinta.<br />
Hevosta ei<br />
saa koskaan<br />
hankkia hetken<br />
mielijohteesta.<br />
72<br />
SUPISUOMALAINEN TYÖJUHTA. Markun hankkima<br />
hevonen ei ollut raviratojen vauhtihirmu eikä ylväs<br />
esteratsu. Ei se ollut myöskään palloa pyörittelevä<br />
sirkushevonen vaan raamikas ja supisuomalainen<br />
työjuhta.<br />
– En ole koskaan ollut kiinnostunut ravipuolesta<br />
enkä myöskään esteratsastuksesta. Työtehtäviin valjastettu<br />
suomenhevonen on aina herättänyt suurta<br />
kunnioitusta, joten tällaisen hankin myös omaan<br />
talliini.<br />
Markku sanoo olleensa heti ensihetkestä lähtien<br />
sinut työhevosensa kanssa.<br />
– Rytysimme ensimmäisen talven metsähommissa.<br />
Lunta oli paljon ja puillakin sen verran kokoa,<br />
että paita oli iltasella kohtalaisen märkä. Mutta siellä<br />
TEKEMÄLLÄ OPPII. Vain vuosi siitä, kun Jauhiaisen<br />
talliin tuli hevonen, Markku perusti hevostyön perinteitä<br />
vaalivan Pohjanmaan Vossikka -yrityksen.<br />
– Perimmäinen tarkoitus on nostaa tietoisuuteen<br />
hevostyön todellinen merkitys, esitellä erilaisia työja<br />
toimintatapoja ja myös hevostyöhön liittyviä työvälineitä.<br />
Kun puhutaan työhevosesta ja entisajan<br />
hevostyöstä, kyseessä on elävä kansallisaarre, ja näin<br />
ollen toimintakenttä on hyvin laaja.<br />
20 vuoden aikana Markku ja Markun työhevoset<br />
ovat nostaneet vanhaa hevostyökulttuuria uuteen<br />
nousuun, mutta samalla kuitenkin muokanneet sitä<br />
sopivalla tavalla myös tähän päivään.<br />
– Aika on tehnyt auttamattomasti oman tehtävänsä.<br />
Sitä vahvarakenteista liinukkaa, joka veti
ihanissa Suomi-filmeissä hevosrekeä, ei enää ole.<br />
Suomenhevosesta on ravipuolen myötä jalostettu<br />
nopeampi ja kevytrakenteisempi, ja myös luonne on<br />
muuttunut itsepäisemmäksi. Nämä ominaisuudet<br />
eivät ole työhevoselle kovin toivottuja.<br />
Markun mukaan hyvän työhevosen tärkeimmät<br />
ominaisuudet ovat sitkeys, yhteistyöhalukkuus, ystävällinen<br />
luonne sekä hyvä vetokyky.<br />
– Työ ja sen tekeminen on hevoselle hyvin luontaista.<br />
Erityisesti suomenhevonen tunnetaan entisaikojen<br />
yksinäisenä puurtajana, jonka kanssa oltiin<br />
rintamalla, ajettiin talvet savotoilla, kynnettiin pellot<br />
ja rahdattiin heinät latoon.<br />
Mutta hyvästäkään työhevosesta ei tule toimivaa<br />
ilman asianmukaista koulutusta.<br />
– Jokainen talo toimii tavallaan, ja myös hevostyön<br />
tarpeet ovat erilaiset, joten työhevonen on<br />
opetettava itse. Ja kokemuksesta voin sanoa, että<br />
vain tekemällä oppii. Liinukalle on aivan turha lukea<br />
toimintaohjeita tai näyttää kuvia esi-isistä peltoauran<br />
takana.<br />
Markun mukaan sitkeyden ja hyvän työmotivaation<br />
omaava suomenhevonen on kuitenkin helppo<br />
koulutettava.<br />
– Kun keskinäinen yhteys ja luottamus ovat<br />
kunnossa, tarvitaan vain riittävä määrä toistoja. Hevonen<br />
on viisas ja muutenkin tavattoman luotettava<br />
työkaveri, joten ei hevostyöt ja niiden oppiminen ole<br />
Yhdistys auttaa ammattilaiseksi<br />
Nuoria<br />
oppiin.<br />
Markku<br />
Jauhiainen<br />
toivoisi<br />
hevostyöhön<br />
mukaan<br />
myös nuoria.<br />
HEVOSTYÖN JATKUVUUDEN turvaamiseksi<br />
Markku Jauhiainen<br />
perusti vuoden 2019 toukokuussa<br />
Työhevoskammari ry:n. Yhdistys<br />
on ainoa laatuaan koko Suomessa<br />
ja avoin kaikille hevosroduille.<br />
– Lähdemme siitä, että tulevaisuudessa<br />
myös ponilla tehdään<br />
töitä, Markku alleviivaa.<br />
Työhevoskammarin rooli on<br />
kouluttaa sekä ihmisiä että hevosia<br />
ja tarjota tätä kautta mahdollisuus<br />
edetä harrastuspohjalta jopa<br />
ammattilaiseksi.<br />
– Työhevosten parissa on mahdollista<br />
työskennellä niin osaaikaisesti<br />
kuin täyspäiväisestikin.<br />
Tavoite on edetä työhevospuolella<br />
samalle tasolle kuin Euroopassakin,<br />
jossa toiminta on paljon laajempaa<br />
ja monipuolisempaa. Matka<br />
on vielä alussa, mutta kun pohjat<br />
ovat kunnossa ja kiinnostustakin<br />
näyttää riittävän, niin olemme<br />
hyvin toiveikkaita myös lopputuloksen<br />
suhteen, Markku luonnehtii<br />
tyytyväisenä.<br />
Työhevoskammarin tavoitteena<br />
on kehittää myös välineistöä Suomen<br />
olosuhteisiin sopiviksi.<br />
Erilaisten työnäytösten, kuten<br />
niitto- ja metsäajonäytösten lisäksi<br />
yhdistys järjestää myös koulutuksia,<br />
joista suosituimpien listalla<br />
ovat luokkivaljastuskurssit.<br />
– Suomessa on käytössä kaksi<br />
valjastustapaa, sila- ja luokkivaljastus,<br />
joista jälkimmäistä käytetään<br />
raskaassa ajossa. Luokin ja<br />
rahkeiden ansiosta luokkivaljastus<br />
on hevosystävällisin ja maksimoi<br />
hevosen vetokyvyn, kouluttajana<br />
toimiva Markku tietää kertoa.<br />
Parin toimintavuoden aikana<br />
Työhevoskammari on saanut vankan<br />
kavionsijansa hevostyöstä, ja<br />
kiinnostus on suurta työhevosista<br />
kiinnostuneiden ihmisten keskuudessa.<br />
– Kiinnostus on valtava, mutta<br />
valitettavasti tekijöiden joukko<br />
on vielä pieni. Historian sovittaminen<br />
nykypäivän digimaailmaan<br />
on omanlaisensa taikatemppu.<br />
Hevostyö vaatii tekijältään kiinnostuksen<br />
lisäksi myös vahvaa<br />
mielenkiintoa itse työntekoon.<br />
Työhevosten parissa sattuu ja<br />
tapahtuu, joten silloin ei saa pelätä<br />
likaisia saappaita eikä rakkoja<br />
kämmenissä.<br />
Merijärven vossikkamiehen<br />
kuningasajatus olisi saada hevostyöhön<br />
mukaan myös nuoria.<br />
– Maailmalla on iso joukko uusavuttomia<br />
ja syrjäytyneitä nuoria<br />
ja myös niitä, joita ei tietotekniikka<br />
liiemmälti kiinnosta. Tästä joukosta<br />
kun saisimme edes muutaman<br />
kiinnostumaan hevostyöstä, niin<br />
toimintaan saataisiin aivan uudenlaista<br />
sykettä. Me tarvitsemme<br />
ohjaksiin uusia ihmisiä, jotta perinteinen<br />
hevostyö jatkuu ja kehittyy.<br />
Ja sen voin luvata, että vaikka tahti<br />
työhevosen kanssa on verkkaista,<br />
niin tämän parempaa työkaveria<br />
ei ole olemassakaan. Palkitsevia<br />
hetkiä on enemmän kuin ehtii<br />
edes laskea.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 73
[ Lemmikit ]<br />
74<br />
Hevosoppia.<br />
Vossikkamies<br />
Markku Jauhiainen<br />
(vas.) ja Työhevoskammarin<br />
vetäjä<br />
Jukka-Pekka<br />
Brunfeldt asettavat<br />
tavoitteeksi, että<br />
tulevaisuudessa<br />
myös poneilla<br />
tehdään töitä.<br />
mitään rakettitiedettä. Tärkeintä on vain muistaa,<br />
että mitään ei saa tehdä tai teetättää pakolla. Työn<br />
mielekkyys ja sen säilyttäminen ovat hevostyön tärkein<br />
ohjenuora, vossikkamiehenä tunnettu Markku<br />
tietää kertoa.<br />
MOOTTORIAVUSTEINEN HEVOSTYÖ. Markku<br />
Jauhiaisen tila on jokaisen hevosmiehen unelma.<br />
Hevosten lisäksi Markku on hankkinut tiluksilleen<br />
komean kokoelman erilaisia hevosvetoisia työ- ja<br />
kulkuvälineitä.<br />
– Ladot ja riihet ovat hevosmiesten aarreaittoja.<br />
Sieltä olen minäkin hankkinut kaiken tarvittavan,<br />
kuten kylvökoneen, karhin, harava- ja niittokoneen,<br />
vaunut sekä kirkkoreen. Osa on ollut kohtuullisen<br />
hyväkuntoisia, mutta osalle on pitänyt tehdä hieman<br />
perusteellisempi entisöinti. Mutta kunnostaminen<br />
on osa työtä ja vieläpä hyvin mukavaa sellaista.<br />
Hevostyö on Markun mukaan hyvin laaja-alaista,<br />
mutta sen tulevaisuus on kuitenkin metsässä.<br />
– Metsässä on edelleen kohteita, kuten ensiharvennuksia,<br />
jotka hoituvat perinteisellä hevostyöllä<br />
siististi. Hevosella vedettävä tukkireki ei riko taimikoita<br />
eikä jätä jälkiä metsään.<br />
Vaikka Markku liputtaa vahvasti entisajan hevostyön<br />
puolesta, niin Merijärven vossikkamies ei sulje<br />
silmiään myöskään alan kehitykseltä.<br />
– Elämme voimakasta digi- ja mobilisaation aikakautta,<br />
joten esimerkiksi moottoriavusteinen hevostyö<br />
olisi vaihtoehto, joka soveltuisi erinomaisesti<br />
myös nykyaikaan. Käytännössä hevosten vetämiin<br />
työkoneisiin asennettavat apumoottorit helpottavat<br />
niin hevosen kuin ohjastajankin urakkaa. Haluan<br />
kuitenkin painottaa, että älymaailmasta huolimatta<br />
menneisyydelle täytyy antaa sille kuuluva kunnia ja<br />
jalansija. <br />
Työhevosen historiaa<br />
SUOMEN KANSALLISHEVOSEKSI nimetty suomenhevonen<br />
soveltuu ominaisuuksiltaan niin raviradoille, ratsastukseen, opetushevoseksi,<br />
terapiatyöhön, matkailuun kuin myös työhevoseksi.<br />
Suomenhevonen on monitoimihevonen, jolla tehtiin entisaikojen<br />
pienviljelijäperheessä kaikki tilan maataloustyöt. Tilan<br />
arvostetulla työjuhdalla kuljetettiin maito tienvarteen, ajettiin<br />
puut metsästä, tehtiin heinätyöt, käytiin markkinoilla ja ajettiin<br />
sunnuntaisin kirkkoon.<br />
Sitkeitä suomenhevosia on nykyään työhevoskäytössä noin<br />
500. Työhevosperinteen säilyttäminen on tärkeää, jotta arvokkaat<br />
hevosmiestaidot siirtyvät nuoremmille sukupolville ja että<br />
monipuolinen suomenhevosen geeniperimä säilyy.<br />
Työhevosella on kysyntää etenkin sen hyvän luonteen ja toimivuuden<br />
kautta. Tulevaisuudessa työhevosella riittää kysyntää<br />
erityisesti hevosmatkailussa ja virkistyspalveluissa.<br />
Suomenhevonen on kokoonsa nähden (säkäkorkeus on vain<br />
150–160 senttiä) maailman parhaita vetohevosia. Suomenhevosen<br />
vetokapasiteetti on jopa 200 prosenttia sen omaan painoon<br />
verrattuna. Suomenhevosella on myös hyvä vetotyyli.<br />
Työhevosta käytetään nykypäivänä taimikoiden ja puistojen<br />
hoidossa. Sen lisäksi sitä voidaan käyttää luonnonsuojelualueilla<br />
ja harvennusmetsissä. Hevosmetsureita on nykyään noin 30.<br />
Työhevoset kisaavat vuosittain valtakunnallisen työmestarin<br />
tittelistä. Kilpailuun ovat oikeutettuja osallistumaan kantakirjatut<br />
suomenhevosoriit ja -tammat.<br />
Aikaisemmin työhevonen on ollut korvaamaton apu pelto- ja<br />
metsätöissä. Ennen maaseudun koneellistumista hevosmäärä<br />
Suomessa oli huipussaan 1950-luvulla, jolloin Suomessa oli yli<br />
400 000 hevosta. Suomenhevosen työkäyttö väheni traktoreiden<br />
sekä autojen ja muiden koneiden käytön yleistyessä.<br />
Lähteet: Hippos, Kamisak Oy<br />
Voimaa löyt y y.<br />
Ori Murron-Ryhti<br />
vetää kivillä<br />
lastattua kärryä<br />
vetokilpailuissa<br />
1930-luvulla.<br />
Rodulle tyypillinen<br />
vetoasento on matala<br />
ja tehokas.<br />
KUVA: VÄINÖ ERÄLÄ
[ Terveys ]<br />
Miehen terveys<br />
– maalaisjärkeä<br />
vai mystiikkaa?<br />
Suomalainen mies on täynnä sisua. Mitä se sisu sitten<br />
onkaan, suomalaiset miehet on kasvatettu kestäviksi.<br />
Vielä 1940-luvulla suomalaisen miehen elinajanodote<br />
oli noin 55 vuotta. Tänään se on jo 79 vuotta.<br />
Teksti ja kuvat Jari Kostiainen<br />
KUVA: ISTOCK.COM/FLAMINGOIMAGES<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 75
[ Terveys ]<br />
Suomen halki.<br />
Jarmo Karpakka<br />
teki seitsemän<br />
viikon mittaisen<br />
kävelytempauksen<br />
Jäämereltä<br />
Itämerelle elo–<br />
lokakuussa 2020.<br />
76<br />
Paljon on tapahtunut<br />
runsaassa 80 vuodessa.<br />
Tänään vauraassa ja<br />
hyvinvoivassa Suomessa<br />
jopa raavaat miehet jaksavat<br />
pidempään.<br />
Nykymenossa piilee<br />
kuitenkin riski. Kaikki<br />
on automatisoitu, elämä<br />
asemoituu aikuiselle<br />
työssäkäyvälle miehelle<br />
liian helpoksi. Päivän<br />
ateriaa ei tarvitse metsästää, ja tupa lämpiää muuten<br />
kuin itsekaadetulla koivulla.<br />
Vuonna 2020 eläkkeelle jäänyt liikuntalääketieteen<br />
erikoislääkäri ja dosentti sekä lääkintäneuvos<br />
Jarmo Karpakka on huolissaan nykymiehen terveydestä.<br />
– Meille tuputetaan iltapäivälehdissä ja erilaisissa<br />
medioissa runsaasti tietoa terveellisestä elämästä.<br />
Tietoa ja ymmärrystä on, mutta muutoksia ei saa<br />
aikaiseksi äkillisesti. Muutos on saatava siirrettyä<br />
rutiiniksi, Karpakka neuvoo.<br />
Karpakka on kirjoittanut aikuisen miehen kymmenen<br />
kohdan terveysteesit, joista hän käy puhumassa<br />
innostuneesti erilaisissa yhteyksissä. Hänelle<br />
suomalaisen miehen hyvinvointi on sydämen asia.<br />
HARJOITTEITA PÄIVITTÄIN. Elämäntapamuutoksiin<br />
liittyvät usein erilaiset myytit.<br />
– Helposti luullaan, että liikunnan lisäämisellä<br />
tarkoitetaan aina hikiliikuntaa kieli vyön alla. Ei kukaan<br />
nouse kylmiltään kotisohvalta maratonia juoksemaan,<br />
Karpakka hämmästelee maailmanmenoa.<br />
Jo arkiliikkumisen lisäämisellä saa muutoksia aikaiseksi.<br />
Nykymenolla ihminen istuu itsensä hajalle.<br />
– Mennään autolla töihin, ollaan palavereissa ja<br />
tehdään päätetyötä. Kotiin päästyä lysähdetään sohvalle<br />
tietokone sylissä ja televio avoinna.<br />
Karpakan mukaan viisi-kuusikymppisten miesten<br />
keho tarvitsee toimiakseen säännöllisesti eli käytännössä<br />
päivittäin aerobista liikuntaa, voimaharjoitteita<br />
sekä koordinaatio- ja venyttelyharjoitteita.<br />
Kävelyllä pääsee turvallisesti ottamaan ensimmäiset<br />
askeleet kohti terveempiä elämäntapoja.<br />
Ensimmäisestä päivästä alkaen ei tarvitse olla supersuorittaja.<br />
Kun ihmiset ennen aikaan keräsivät ja metsästivät<br />
ruokansa, ylipaino ei ollut mikään ongelma. Tänään<br />
liikalihavuus on maailmanlaajuinen haaste.
Karpakka nostaa esille tutkimuksen, jossa oli<br />
mitattu ihmisen suhdetta ruokaan. Tutkimuksessa<br />
todettiin, että mietimme ruokaa peräti 200 kertaa<br />
päivässä: mitä syön tänään, kenen kanssa ja milloin,<br />
mitä haen kaupasta illaksi…<br />
Ruokakauppiaat tietävät, että kuluttaja ei helposti<br />
muuta käyttäytymistään. Ihminen ostaa arviolta<br />
80-prosenttisesti samoja ruokia ja tuotteita lähikaupoistaan.<br />
– Paremman ruokailun arkimuutoksen voi aloittaa<br />
pienesti. Suosittelen esimerkiksi vaihtamaan<br />
osan vanhoista valinnoista Sydänmerkki-tuotteisiin.<br />
Tee ostoslista kotona ennen kauppaan lähtöä paperille.<br />
Pikkuhiljaa kykenet muuttamaan ostokäyttäytymistäsi,<br />
Karpakka kannustaa.<br />
Sydänmerkin tuotteet löytyvät Sydänliiton sivuilta.<br />
Merkki osoittaa, että kyseinen tuote tai ruokaannos<br />
on terveyden kannalta parempi vaihtoehto.<br />
Sydänmerkin voivat saada tuotteet, joissa rasvan<br />
laatu on hyvää eli pehmeää, suolan ja sokerin määrä<br />
on maltillinen ja kuitua on reilusti.<br />
LIIKKUMINEN KANNATTAA AINA. Iän myötä sen<br />
merkitys kasvaa entisestään jo pelkästään fysiologisten<br />
muutosten takia.<br />
Kestävyyskunto eli niin sanottu aerobinen kestävyys,<br />
jota mitataan maksimaalisella<br />
hapenkulutuksella, pienenee<br />
noin prosentin vuodessa<br />
20–30 ikävuoden jälkeen<br />
eli noin yhdeksän prosenttia<br />
jokaista vuosikymmentä<br />
kohden.<br />
Aktiivisilla liikkujilla<br />
kestävyyskunnon<br />
lasku on vain<br />
viisi prosenttia vuosikymmentä<br />
kohden.<br />
Iän mukainen lasku<br />
liittyy paitsi sydämessä<br />
ja keuhkoissa tapahtuviin<br />
toiminnallisiin ja<br />
rakenteellisiin muutoksiin,<br />
myös lihastasolla<br />
alentuneeseen kykyyn<br />
käyttää happea kuormituksessa.<br />
– Iän myötä tapahtuvaa<br />
suorituskyvyn<br />
laskua voidaan<br />
hidastaa, mutta sitä ei<br />
voida estää kovallakaan<br />
harjoittelulla, Karpakka<br />
muistuttaa.<br />
Lihasvoima taas on puolestaan<br />
maksimissaan 25–35<br />
vuoden iässä. Se alkaa heiketä<br />
”<br />
Lihasvoimaa<br />
voi kehittää iästä<br />
riippumatta.<br />
merkittävästi vasta 50 vuoden iästä eteenpäin. Tästä<br />
alkaen lihasvoima ja -massa alkavat pienentyä<br />
noin prosentin vuodessa, ja pieneneminen kiihtyy<br />
iän myötä niin, että 65 ikävuoden jälkeen lasku on<br />
1,5–2 prosenttia vuodessa.<br />
– Lihasvoimaakin voi kehittää tai ylläpitää iästä<br />
riippumatta. Tapasin jokin aika sitten salilla miehen,<br />
joka oli aloittanut voimannostoharjoittelun vasta<br />
68-vuotiaana. Hyvin nousi penkistä sata kiloa, ikää<br />
oli jo 81 vuotta.<br />
Lihasvoiman ja -massan lasku johtuu osin<br />
hermo-lihasjärjestelmässä tapahtuvista ikääntymismuutoksista<br />
ja elinjärjestelmissä tapahtuvista muutoksista,<br />
sekä myös iän myötä laskevasta liikuntaaktiviteetista<br />
ja mahdollisista sairauksista.<br />
EI OLE HYVÄ OLLA YKSIN. Terveyden kannalta yksi<br />
tärkeimmistä tekijöistä on onnellisuus. Siihen<br />
luonnollisesti vaikuttavat useat asiat, mutta hyvään<br />
fiilikseen kannattaa panostaa – ihan kaikesta ei tarvitse<br />
stressata.<br />
– Pieni stressi saa meidät toimimaan, liiallinen<br />
stressi sairastuttaa. ”Ota löysin rantein, älä jännitä,<br />
ota vastaan elämä”, lauloi jo aikanaan Veikko Lavi,<br />
Karpakka ohjeistaa hymyssä suin.<br />
– Haluan korostaa, että ihmisen kuntoa ei mitata<br />
pelkästään sen fyysisellä suorituskyvyllä.<br />
Rikas sosiaalinen elämä auttaa<br />
jaksamaan ja lisää henkistä<br />
hyvinvointia.<br />
Karpakka korostaa<br />
myös onnistuneen<br />
parisuhteen merkitystä.<br />
Miehen<br />
terveyden kannalta<br />
kaikkein tärkeintä<br />
on tyydyttävä parisuhde.<br />
– Avio- tai avoliitto<br />
suojaavat monilta<br />
sairauksilta, Karpakka<br />
iloitsee. Kaiken ei tarvitse<br />
olla suorittamista ja mittaamista.<br />
Haastattelun<br />
lomassa lääkäri<br />
muistuttaa myös,<br />
että eronneilla miehillä<br />
on enemmän<br />
sepelvaltimotautia ja<br />
leskillä puolestaan aivoverenkiertohäiriöitä.<br />
Yksinelävien miesten<br />
sydän- ja verisuonitautikuolleisuus<br />
on noin 40<br />
prosenttia suurempi kuin<br />
avioliitossa elävien.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 77
[ Terveys ]<br />
Viiden kohdan<br />
ohjelmalla kuntoon<br />
78<br />
Arjen rutiiniksi.<br />
Jarmo Karpakka<br />
suosittelee keski-iän<br />
ylittäneitä ihmisiä<br />
liikkumaan<br />
päivittäin tavalla<br />
tai toisella. Hyvä<br />
lihaskunto on avain<br />
aktiiviseen senioriikään.<br />
”<br />
Tee terveysteko<br />
itsellesi ja huomioi<br />
puolisosi.<br />
– Avioliitossa elävän 50-vuotiaan suomalaismiehen<br />
elinajan odote on jopa 5–7 vuotta pidempi kuin<br />
saman ikäisen yksinäisen lesken, eronneen tai naimattoman<br />
miehen.<br />
– Mies, tee terveysteko itsellesi ja huomioi puolisosi.<br />
Osoita hänelle uskollisuutta ja rakkautta myötä-<br />
ja vastoinkäymisissä, Karpakka valaa toivoa ja<br />
rakkautta suomalaisten miesten elämään.<br />
Kuoleeko suomalainen viisikymppinen mies<br />
sukupuuttoon, vai pystyykö ”jukolanjussi” muuttumaan<br />
modernin maailman vaatimusten edessä?<br />
Maailma on muuttunut, ja meno tuntuu menevän<br />
vain kovemmaksi. Työpaikat jaetaan uudestaan<br />
teknologian kehittyessä, varallisuus ei koskaan tule<br />
jakaantumaan tasapuolisesti, syrjäytyminen ja eriarvoisuus<br />
kukoistavat.<br />
Miten suomalainen mies pärjää tässä elämän ristiaallokossa<br />
– sisulla, taidolla vai onnella? Jokainen<br />
voi päättää sen ihan itse. <br />
VOIMA- JA fysiikkavalmentaja Antti Pollari on<br />
valmentanut erilaisia liikkujia ja erilaisissa elänvaiheissa<br />
olevia ihmisiä voimaharjoittelun avulla<br />
toistakymmentä vuotta. Hänen asiakkainaan on<br />
ollut tavallisia työssäkäyviä uraraketteja, nuoria,<br />
urheilijoita tai kuntoutuksessa olevia henkilöitä.<br />
Pienin askelin kohti parempaa lihaskuntoa –<br />
omalla keholla, matalla kynnyksellä alkuun. On<br />
tärkeä lämmitellä lihaksia ja aktivoida tasapainojärjestelmä<br />
ennen lihaskuntoharjoitusta.<br />
Alkuverryttely<br />
1<br />
Kävele 10 metriä<br />
kotona laminaatin/puulattian<br />
viivaa pitkin, tarvittaessa<br />
kosketa vuorotellen<br />
sormenpäillä<br />
takimmaisen jalan<br />
polvea.<br />
2Käy kyykyssä<br />
kymmenen<br />
kertaa, tarvittaessa<br />
ota<br />
tukea seinästä.<br />
3Tee kymmenen<br />
punnerrusta<br />
tukevaan<br />
huonekaluun<br />
nojaten. Uuden liikkeen<br />
tekeminen kannattaa<br />
tehdä aluksi rauhallisesti<br />
ja turvallisella liikeradalla.<br />
Tarkoitus on<br />
saada itselle vahvempi<br />
lihaskunto ja kehittää<br />
tasapainoa.
Lihaskuntoharjoitus<br />
• Tee liikettä 10 toistoa.<br />
• Jokaista liikettä 2–4 kierrosta.<br />
• Liikkeiden välissä<br />
1–2 minuuttia taukoa.<br />
• Harjoitus 2–3 kertaa viikossa.<br />
2.<br />
ETUNOJAPUNNERRUS: laskeudu<br />
hitaasti alas (laskien neljä<br />
sekuntia) ja nouse polvet maassa<br />
ylös. Lliikkeen ollessa helppo<br />
voit suorittaa punnerruksen<br />
varpaat maassa.<br />
1.<br />
TUOLILTA NOUSEMINEN<br />
JA ISTUUTUMINEN<br />
yhdellä jalalla, suorita liike<br />
vuorojaloin.<br />
”<br />
Pienin askelin kohti<br />
parempaa lihaskuntoa.<br />
4.<br />
LANTION NOSTO yhdellä<br />
jalalla makuuasennossa,<br />
jännitä pakara<br />
ojennuksessa.<br />
5.<br />
JALAT KOHTI KATTOA<br />
makuuasennossa, kurota<br />
sormia kohti varpaita.<br />
3.<br />
ASKELKYYKKY: ota tarvittaessa<br />
tukea sohvan käsinojasta<br />
tai muusta tukevasta<br />
huonekalusta. Tee askelkyykyn<br />
aikana kiertoliike etummaisen<br />
jalan puolelle.<br />
Punnerra<br />
terveeksi.<br />
Antti Pollari<br />
näyttää, miten<br />
harjanvartta,<br />
moppia tai mitä<br />
tahansa sopivaa<br />
keppiä käyttäen<br />
voi jumpata<br />
rintarankaan lisää<br />
liikkuvuutta ja<br />
parantaa ryhtiä.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 79
[ Pöytä on katettu ]<br />
Suolaista & makeaa<br />
KESÄN<br />
JUHLIIN<br />
Pienet tai vähät isommatkin tarjoilut kruunaavat juhlan<br />
– on kyse sitten valmistujaisista, ristiäisistä, lapsen<br />
syntymäpäivistä, konfirmaatiojuhlista, kihlajaisista,<br />
häistä, vuosijuhlista, tupaantuliaisista tai vaikkapa<br />
ystävien vuosittaisesta tapaamisesta.<br />
Teksti Arja Elina Laine / Arjan Ruokaviestintä Oy<br />
Kuvat Anni-Sofia Savela / kukkakuvat Arja Elina Laine<br />
80<br />
Juhlan tunnelma – muodollinen<br />
tai vapaamuotoinen – vaikuttaa<br />
paljon ateriavalintoihin. Samaten<br />
vaikuttaa juhlien laajuus;<br />
ovatko kyseessä isot pidot vai<br />
pienemmät kinkerit. Myös<br />
vuodenajalla on iso merkitys<br />
ruokavalintoihin. Vähempikin<br />
määrä tarjottavia riittää, kunhan sekä makuun<br />
että ulkonäköön ja varsinkin kauniiseen tarjolle<br />
laittoon on panostettu. Huolehdi, että juhliin<br />
kuuluu ainakin muutama herkku, jotka muistetaan<br />
ja joista puhutaan.<br />
Aloita juhlamenuun suunnittelu mahdollisimman<br />
ajoissa. Mikäli juhlia ei järjestetä kotona,<br />
varaa juhlapaikka ajoissa. Valitse juhlamenu<br />
juhlittavan asian, kohteen tai teeman mukaan.<br />
Mikäli selvää teemaa ei ole, luo sellainen. Tämä<br />
voi yksinkertaisimmillaan olla pihajuhlat kera<br />
suolaisten ja makeiden herkkujen.<br />
Näyttävää.<br />
Sokeroidut<br />
syötävien<br />
kukkien<br />
terälehdet<br />
ovat kauniita.
”<br />
Aloita juhlamenuun suunnittelu<br />
mahdollisimman ajoissa.<br />
Näppärää.<br />
Muffineja on<br />
helppo tarjoilla<br />
juhlissa.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 81
[ Pöytä on katettu ]<br />
Aikaan<br />
sopiva.<br />
Valitse kukkaasetelmat<br />
vuodenajan<br />
mukaan.<br />
Ruusumuffinit<br />
KESÄISIIN JUHLIIN sopivat makoisat muffinit.<br />
Tämä muffinitaikina on helppo valmistaa, eikä<br />
kuorrutuskaan ole konstikas. Kesän juhlatarjoiluun<br />
kannattaa valita lämpöä ja aurinkoa kestävä<br />
kuorrutus – ei siis mikään kermavaahto tai suklaakreemi,<br />
vaan esimerkiksi sokerivesikuorrutus,<br />
joka on kestävä.<br />
Satsaa juhlatarjoilussa hyvän maun lisäksi<br />
näyttävään koristeluun. Tässä teemana on hempeä<br />
ruusukoristelu, muista luomu tai puhdas<br />
piha, josta keräät myrkyttömät ja torjunta-aineettomat<br />
koristeet. Myös muut syötävät kukat<br />
ja lehdet sopivat, esimerkiksi luonnon/luomu<br />
orvokit, ketunleivät, pihlajansilmut (mantelin<br />
maku kevään juhliin), mustaherukan nuoret<br />
lehdet, rentun ruusu eli maitohorsman kauniit<br />
sinipunaiset kukat keskikesän juhliin.<br />
Täydellisen pyöreät muffinit syntyvät, kun<br />
taikina kaadetaan muffinivuokiin, jossa on aina<br />
kaksi paperista muffinivuokaa päällekkäin ja jotka<br />
ovat muffinipellin koloissa.<br />
Valmistusaika noin 45 minuuttia.<br />
12–15 muffinia tai noin 20 pikkumuffinia<br />
Ruusu<br />
toimii aina.<br />
Ruusuteema sopii<br />
juhliin ympäri<br />
vuoden.<br />
MUISTILISTA<br />
ENNEN JUHLIA<br />
ajankäyttösuunnitelma<br />
tarjottavien ruokien ja leivonnaisten<br />
suunnittelu ja hankinta/valmistus<br />
kutsut, jos tilaisuuden luonne vaatii<br />
+ osallistumisen vahvistuspyyntö (vp.)<br />
juhlatilan tai kodin siivous ja järjestely,<br />
tarvittaessa riittävästi pöytiä ja tuoleja<br />
kattaus, astiat, pöytä- ja lautasliinat<br />
kukkien/kynttilöiden asettelu sekä<br />
mahdollisesti teeman mukaiset koristeet<br />
juomien hankinta ja esillelaitto<br />
– huomioi lämpimät ja kylmät juomat<br />
itsesi ja perheesi juhlakuntoon laittautuminen<br />
MUFFINITAIKINA<br />
2 kananmunaa<br />
1,5 dl sokeria<br />
3 dl erikoisvehnäjauhoja<br />
1,5 tl leivinjauhetta<br />
125 g sulatettua voita tai<br />
juoksevaa margariinia<br />
75 g valkosuklaata<br />
puoli dl pistaasipähkinärouhetta (30 g)<br />
1 rkl raastettua sitruunankuorta<br />
1 rkl puristettua sitruunamehua<br />
1 dl maitoa tai kaurajuomaa<br />
2–3 rkl ruusuvettä, pinkkiä tonicia tai<br />
sitruslimua<br />
KUORRUTUS<br />
1,5 rkl ruusuvettä, pinkkiä tonicia tai<br />
sitruslimua<br />
1 rkl puristettua sitruunamehua<br />
(vähän elintarvikeväriä)<br />
2,5 dl tomusokeria (n. 150 g)<br />
-----<br />
24–30 kpl sokeroituja ruusun terälehtiä*<br />
(noin kaksi ruusua) tai nonparelleja<br />
1. Sulata ja jäähdytä rasva, mikäli et käytä pullomargariinia.<br />
Leikkaa valkosuklaa karkeaksi rouheeksi<br />
terävällä veitsellä. Raasta sitruunankuori<br />
ja purista mehu erilleen.<br />
82
Tarkkaa puuhaa.<br />
Valuta juuri ja juuri<br />
juokseva kuorrutus<br />
pikkulusikalla<br />
muffinien päälle.<br />
2. Vatkaa huoneenlämpöiset munat, voi ja sokeri<br />
(sähkö)vatkaimella vaaleaksi vaahdoksi. Sekoita<br />
taikinaan puolet jauhoista ja leivinjauhe. Vatkaa<br />
nopeasti mukaan jäähtynyt rasva. Lisää loput<br />
jauhot, valkosuklaa- ja pähkinärouhe sekä raastettu<br />
sitruunakuori ja -mehu. Sekoita lopuksi<br />
nopeasti mukaan nesteet niin, että syntyy tasainen<br />
lusikoitava muffinitaikina.<br />
3. Lusikoi taikina muffinivuokiin (täytä noin 2/3<br />
verran) ja paista 200-asteisen uunin keskitasolla<br />
15–20 minuuttia. Anna muffinien jäähtyä.<br />
4. Valmista halutessasi koristeeksi sokeroidut eli<br />
kandeeratut ruusun terälehdet. Voit käyttää vaihtoehtoisesti<br />
nonparelleja. Katso ohje erikseen*.<br />
5. Valmista kuorrutus. Valitse haluamasi vaalea<br />
neste. Ruusuvettä saa valmiina tai sitä voi valmistaa<br />
itse**. Lisää nesteet vähitellen tomusokerin<br />
joukkoon: käytä nestettä vain sen verran, että<br />
saat notkean tahnan. Jos käytät elintarvikeväriä,<br />
lisää sitä hyvin pieni määrä kerrallaan, jolloin<br />
kuorrute on sopivan väristä.<br />
6. Koristele muffinit ennen tarjoilua kandeeratuilla<br />
(kuorrutettuina kuumaan sokeriliemeen<br />
kastaen) sokeroiduilla ruusun terälehdillä.<br />
*SOKEROIDUT RUUSUN TERÄLEHDET<br />
SOKEROIDUT syötävien kukkien terälehdet on<br />
melko helppoja valmistaa kakkujen tai muffinien<br />
koristeiksi. Tekijä saa niistä juhlissa ihastunutta<br />
huomiota. Monia syötäviä kukkia löytyy pihamailta<br />
tai puhtaiden metsien reunamilta. Tulee<br />
vain tarkistaa ja tietää, että itse kukka on syötävä<br />
eikä sitä ole myrkytetty. Terälehdet sopivat myös<br />
kesäisten juomien koristeeksi.<br />
2 ruusua, niiden terälehdet<br />
(myrkytön ja torjunta-aineeton)<br />
1 dl (erikoishienoa) sokeria<br />
1 munanvalkuainen<br />
Valitse luomuruusu tai puhtaasta luonnosta tai<br />
pihasta poimittu myrkytön ruusu. Irrota terälehdet<br />
varovasti – tarvitset noin kaksi kerrannaiskukkaista<br />
ruusua, jossa on runsaasti terälehtiä<br />
yhdessä kukassa.<br />
Kaada sokeria lautaselle. Erottele valkuainen<br />
pieneen kulhoon ja vatkaa rakenne rikki. Nypi<br />
ruusuista terälehdet irti. Kasta terälehti kerrallaan<br />
munanvalkuaiseen, ja levitä sudilla ohuesti<br />
valkuaista ympäri terälehteä. Ripottele terälehdille<br />
varovasti hienoa (Siro)sokeria ja<br />
nosta yksitellen ritilälle kuivumaan.<br />
Anna kuivua huoneenlämmössä<br />
tai aurinkoisella ikkunalla muutaman<br />
tunnin tai koko vuorokauden. Nosta<br />
kuivuneet terälehdet koristeeksi<br />
tai säilytä ilmatiiviissä rasiassa.<br />
Terälehtien väri ja maku haalistuvat<br />
ajan myötä, joten käytä ne<br />
noin kuukauden aikana.<br />
**RUUSUVESI<br />
5 ruusua, niiden<br />
terälehdet<br />
(myrkytön ja<br />
torjunta-aineeton)<br />
4 dl vettä<br />
Valitse luomuruusu tai poimittu myrkytön ruusu.<br />
Irrota niistä terälehdet varovasti. Nostele nämä<br />
ja vesi kattilaan. Anna kiehahtaa, kunnes terälehtien<br />
väri alkaa liueta (noin 5 minuuttia). Anna<br />
seoksen jäähtyä ja tekeytyä yön yli viileässä.<br />
Siivilöi terälehdet pois ja ota neste talteen.<br />
Kaada ruusuvesi pulloihin. Jos haluat vähän<br />
makeutta, lisää vähän hunajaa. Ruusuvesi säilyy<br />
noin kaksi viikkoa viileässä.<br />
Ruusuvesi sopii mausteeksi leivonnaisiin tai<br />
jälkiruokiin. Sitä voi käyttää myös kasvovetenä.<br />
Väriä<br />
juhlaan.<br />
Myrkyttömistä<br />
ja torjunta-aineettomista<br />
ruusuista<br />
loihdit<br />
erivärisiä<br />
ruusuvesiä.<br />
Koti & perhe Meidän Suomi 83
[ Pöytä on katettu ]<br />
Pienet ruiskupit juhliin<br />
SUOLAISIKSI KUPEIKSI sopivat valmiit ruis- tai<br />
kaurakupit, jotka voivat olla myös maustettuja.<br />
Näitä myyvät viljaisten sipsien valmistajat (esim.<br />
Linkosuo).<br />
Pieniä kuppeja voi valmistaa itse rukiisesta<br />
tai kauraisesta piirakkataikinasta pieniin minimuffinivuokiin.<br />
Jos leivot kupit itse, leivo ne ennakkoon<br />
ja säilytä peitettynä/rasiassa kuivassa<br />
ja viileässä.<br />
Tarjoile kupit täytettynä maistuvin täyttein.<br />
Valmista täyte etukäteen, mutta täytä kupit vasta<br />
juuri ennen tarjoilua tai tarjoilupäivän aamuna,<br />
jotta rapeat pohjat eivät pehmene.<br />
Tässä suolaiset kupit on täytetty mädillä,<br />
katkaravuilla, smetanalla sekä sipuli- ja timjamisilpulla.<br />
Syötävän näköisiä.<br />
Ruis- ja kaurakupit<br />
ovat herkullista<br />
ja näyttävää<br />
juhlatarjottavaa.<br />
PIENET RUISKUPIT<br />
Noin 30 pikkukuppia<br />
Valmistusaika noin 20 minuuttia<br />
1 pss ruis- tai kaurakuppeja/-sipsejä<br />
(kuvassa Ruissipsi Makea Chili)<br />
TÄYTE<br />
100 g smetanaa<br />
100 g lohituorejuustoa<br />
3 dl mozzarella-juustoraastetta<br />
1 tl sitruunapippuria<br />
1 tl sitruunamehua<br />
pieni nippu tuoretta timjamia<br />
1 punasipuli<br />
100 g kirjolohen mätiä<br />
100 g valutettuja katkarapuja<br />
1. Valmista täyte. Sekoita smetana, tuorejuusto ja<br />
juustoraaste, mausta seos sitruunapippurilla, sitruunamehulla<br />
ja noin kahdella ruokalusikallisella<br />
tuoreita riivittyjä timjaminlehtiä. Silppua punasipuli<br />
hienoksi ja lisää siitä suurin osa täytteeseen.<br />
Lusikoi täytteeseen vielä puolet mädistä<br />
ja valutetuista katkaravuista. Sekoita tasaiseksi<br />
tahnaksi. Säilytä täytettä viileässä kuppien täyttämiseen<br />
asti.<br />
2. Levitä kupit tarjottimelle.<br />
3. Lusikoi kupit täyteen seosta. Asettele jokaiseen<br />
kuppiin täytteen päälle 1–2 katkarapua,<br />
vähän mätiä ja punasipulisilppua sekä pieni timjamin<br />
lehti.<br />
4. Tarjoile samana päivänä. Säilytä sitä ennen viileässä.<br />
VINKKI<br />
Mikäli tarjoilet kuppeja<br />
lämpimänä kesäpäivänä tai kupit<br />
ovat esillä lämpimässä juhlien<br />
ajan, kannattaa mäti ja katkaravut<br />
korvata paremmin säilyvällä<br />
kuutioidulla kylmäsavulohella,<br />
kylmäsavulihaleikkeleellä<br />
tai isommalla määrällä<br />
juustoraastetta.<br />
84
Kivoin tapa<br />
matkustaa<br />
Ahvenanmaalle<br />
Varaa kesän matkat silja.fi
[ Oi niitä aikoja ]<br />
KUVA: KANSANVALISTUSSEURA<br />
Kauhuvuodet.<br />
Vuoden 1898<br />
Kansanvalistusseuran<br />
kalenterissa<br />
julkaistiin tunteita<br />
herättävä piirros<br />
katastrofista, joka<br />
tapahtui Suomessa<br />
150 vuotta sitten.<br />
86
vei viljat ja<br />
toi nälän<br />
Suomi on tätä nykyä luonnonoloiltaan<br />
vakaa maa, mutta aikaisemmin<br />
suomalaisten suurin vihollinen oli halla.<br />
Teksti Miina Leppänen<br />
Suomi on arvioitu maailman turvallisimmaksi<br />
maaksi, ja siihen on myös<br />
ihmisistä riippumattomia, luonnollisia<br />
syitä. Meiltä puuttuvat kaikki isot<br />
luonnonmullistukset kuten taifuunit,<br />
lumivyöryt, tulivuorenpurkaukset,<br />
maanvyörymät, maanjäristykset,<br />
enimmäkseen myös tuhotulvat.<br />
Mikään niistä ei ole pieni puutos vaan merkittävä<br />
vakautta tuova asia. Suomen kamaralla ei tarvitse<br />
pelätä juuri minkäänlaisia luonnonkatastrofeja, eikä<br />
henki ole enää uhattuna luonnonoikkujen vuoksi yhtä<br />
äkkiväärää ilmiötä lukuun ottamatta.<br />
Aikaisemmin ylivoimaisesti suurin ja vahingollisin<br />
luonnonilmiö ihmisille oli halla eli kesän yöpakkaset.<br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 87
[ Oi niitä aikoja ]<br />
”<br />
Oikeita menetelmiä tai<br />
kunnollisia työkaluja<br />
paremmiksi katsottiin<br />
taiat ja uskomukset.<br />
Historiallisena aikana Suomen alueella on koettu<br />
kaksi kertaa vakava katastrofi hallan seurauksena.<br />
ENSIMMÄINEN HALLA. 1600-luvun aikana halla<br />
verotti viljasatoa paikallisesti aina jossakin päin Suomea,<br />
mutta suurtuho koettiin vuosisadan lopussa.<br />
Suuret kuolonvuodet osuivat vuosiin 1695 ja 1696.<br />
Niitä historioitsija Mirkka Lappalainen kutsuu<br />
Suomen historian mustaksi aukoksi teoksessaan<br />
Jumalan vihan ruoska. Noina vuosina talvi<br />
ei vaikuttanut päättyvän eikä kesää tulevan ollenkaan.<br />
Hallayöt tuhosivat viljan, ja tarjolla oli enimmäkseen<br />
pettua tai matoista leipää. Kuolema kulki<br />
talosta taloon, ja jopa kokonaisia kyliä autioitui.<br />
Kyse oli ajanjaksosta, jota kutsutaan pikku jääkaudeksi.<br />
Koko Euroopassa oli poikkeuksellisen kylmää<br />
ja kesät koleita. Ensimmäisen katokesän 1695<br />
viljasato Hämeessä oli vain kolmasosa keskimääräisestä,<br />
eikä Kainuussa kerätty ollenkaan verokymmenyksiä,<br />
koska ei ollut, mistä kerätä.<br />
Ahdingossa.<br />
Robert Wilhelm<br />
Ekmanin (1808–<br />
1873) öljymaalaus<br />
Kerjäläisperhe<br />
maantiellä on<br />
vuodelta 1860.<br />
Vuosikymmenen<br />
loppupuolen suuria<br />
nälkävuosia kuvaavia<br />
maalauksia on<br />
vähän, valokuvista<br />
puhumattakaan.<br />
88<br />
SYSTEEMIN PUUTTEET. Yhdestä katovuodesta oli<br />
totuttu selviämään. Vaikka elämä 1600-luvulla oli<br />
karua, ihmiset auttoivat toisiaan, lainasivat ja antoivat<br />
viljaa velaksi. He olivat toisilleen turvaverkko,<br />
jota valtio ei vielä tuolloin tarjonnut. Pitäjän makasiineissa<br />
vilja vaihtoi omistajaa, mutta kruunun<br />
viljavarastoja tavalliselle kansalle ei vielä ollut.<br />
Ruotsin suurvalta ei ollut hyvinvointivaltio, joka<br />
olisi kyennyt järjestämään hätäapua tai toimittamaan<br />
siemenviljaa seuraavaksi kesäksi. Toinen<br />
ongelma oli myös se, että viljaa ei ollut saatavilla tarpeeksi.<br />
Merkantilistinen yhteiskuntanäkemys järjestyksen<br />
vaalimisesta saattoi myös haitata hätäavun<br />
toimittamista ja siemenviljan liikuttelua.<br />
Toinen katokesä 1696 toi katastrofin. Suurina<br />
kuolonvuosina 25−30 prosenttia väestöstä kuoli<br />
nälkään ja siitä seuranneisiin tauteihin. Se tarkoittaa<br />
useampaa kuin joka neljättä suomalaista.
ALKEELLISET MENETELMÄT. Kruunua ei ollut kiinnostanut<br />
maatalouden kehittäminen ja siten nälänhätien<br />
estäminen. Yksi rukiinsiemen tuotti tuohon<br />
aikaan pellolla vain kuusi jyvää, joten suomalainen<br />
maatalous oli vielä alkeellista.<br />
Kaskista saatiin peltoja parempi sato. Huhtarukiista<br />
saattoi tulla 30−40 jyvää, mutta kaski vaati paljon<br />
työvoimaa, oli raskasta oli ryöstöviljelyäkin, sillä<br />
se tuotti vain kahtena tai kolmena kesänä. Peltoja<br />
viljeltiin joka toinen vuosi, joka toinen vuosi lohko<br />
oli kesannolla heikon lannoituksen vuoksi.<br />
Suomalaiset olivat vielä melko taikauskoisia.<br />
Oikeita menetelmiä tai kunnollisia työkaluja paremmiksi<br />
katsottiin taiat ja uskomukset. Ne olivat yritystä<br />
hallita arvaamatonta luontoa. Mirkka Lappalaisen<br />
mukaan 1600-luvun ihminen ei ojittanut vaan rukoili<br />
ongelmiinsa apua Jumalalta ja armoa syntisiä<br />
kohtaan, joten viljelyteknisten menetelmien sijaan<br />
käytössä olivat teologiset menetelmät.<br />
Kun kato sitten tuli, se oli Jumalan langettama<br />
koettelemus.<br />
YÖPAKKASET VEIVÄT VILJAN. Rajuilma oli odotetumpi<br />
kuin äänetön hiljaisuus, joka edelsi kaiken<br />
tuhoajaa eli hallaa. Kaunis ja kirkas elokuun yö oli<br />
aikalaisille pelottavin vihollinen. Hallaa kuvailtiin<br />
elämän ja kuoleman valtiaaksi, joka tuli tyynenä yönä,<br />
kun tähkät vasta kypsyivät.<br />
Tuhoa koetettiin torjua sytyttämällä kasvustojen<br />
reunoille tulia ja naruja halmeiden yli, jotta vilja ei<br />
jäätyisi. Noina pahoina vuosina näistäkään toimista<br />
ei ollut riittävästi apua. Halla jäädytti viljan niin, että<br />
siemenestä jäi vain kuori jäljelle.<br />
Harvoin tuhoutuivat sekä ruis että ohra, lisäksi<br />
oli naurista, hernettä ja papua. Metsämarjoista vain<br />
puolukoita säilöttiin, mustikoita käytettiin lähinnä<br />
lääkkeinä. Kuolonvuosina näistä ei kuitenkaan ollut<br />
pitämään koko kansaa hengissä.<br />
KUVA: KANSALLISGALLERIA<br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 89
[ Oi niitä aikoja ]<br />
KUVA: WIKIMEDIA COMMONS.<br />
Hyinen näky.<br />
Hugo Simbergin<br />
Halla-teoksen<br />
ihmishahmo<br />
puhaltaa<br />
ympärilleen<br />
kylmää ilmaa.<br />
TOINEN HALLA. Halla on tehnyt tuhoa Suomessa<br />
toisenkin kerran katastrofaalisesti. Kun kolme pahaa<br />
katovuotta (1862, 1865, 1867) tyhjensivät riittämättömät<br />
viljavarastot, tilanne johti talven 1867−68<br />
nälänhätään, jolloin 130 000 suomalaista menehtyi.<br />
Näitä vuosia (1866−1868) kutsutaan suuriksi nälkävuosiksi,<br />
jolloin suomalaisten väkiluku pienentyi<br />
kymmenen prosenttia. Nälkiintynyt kansa sairastui<br />
lavantautiin, punatautiin ja hinkuyskään.<br />
Nälänhätä oli suurimmillaan 1868 vuoden alussa.<br />
Maantiet täyttyivät vaeltelevista kerjäläisistä.<br />
Rajut sääilmiöt, kovat sateet, halla ja pakkanen<br />
tuhosivat satoja laajasti varsinkin ympäri Pohjois-<br />
Suomea. Elokuussa 1867 kärsittiin ankarista yöhalloista,<br />
syyskuun alun ankara halla vei sadon puoleen<br />
normaalista. Syömäviljalajit, kuten ruis ja ohra<br />
tuhoutuivat lähes kokonaan samoin kävi kauran ja<br />
perunan, heinääkään ei saatu tarpeeksi eläimille.<br />
Väki alkoi liikehtiä, muutto ulkomaille, kuten Amerikkaan,<br />
Ruotsiin, Pohjois-Norjaan sekä Venäjälle<br />
käynnistyi.<br />
Vaikka oltiin jo toisen valtion alaisuudessa, osa<br />
Venäjää, ongelmaksi muodostui jälleen huono varautuminen,<br />
viljavarastojen puuttuminen ja heikko<br />
logistiikka. Sen jälkeen Suomeen alettiin kehitellä<br />
parempaa viljavarastojärjestelmää.<br />
Länsimaissa vasta 1960-luvulla on hallan kirosta<br />
lopullisesti päästy, eikä ihmisten henki ja elämä enää<br />
ole kesäkylmistä kiinni. <br />
Valapaton tulva ja<br />
hirmumyrskyt<br />
HALLAN LISÄKSI on koettu myös muita paikallisia<br />
katastrofeja, mutta niissä ihmishenkiä ei ole juuri<br />
menetetty.<br />
Suurin tulva Suomessa on koettu 120 vuotta sitten.<br />
Sen nimeksi vakiintui Valapaton (Valarikon) tulva,<br />
joka sai nimensä Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas<br />
Nikolai II:sta. Vuonna 1899 hän petti suomalaisille<br />
antamansa hallitsijalupauksen helmikuun<br />
manifestissaan kaventamalla Suomen autonomiaa,<br />
joten hänestä tuli valapatto eli valanrikkoja.<br />
Suurtulva oli monen erillisen tekijän seurausta,<br />
mutta merkittävä seikka oli maankäytön muutos. Peltoja<br />
ojitettiin, jotta vedenpintaa saatiin alemmas ja viljelykasveille<br />
entistä suotuisammat kasvuolot. Toisaalta<br />
teollisuudessa tarvittiin vesivoimaa ja siten suuria<br />
vesivarastoja, joten jokia padottiin koneiden energian<br />
saantiin.<br />
Kun sitten talvi oli ollut runsasluminen ja sateita<br />
riittänyt edellisvuosina, suurturva oli valmis. Järvi-<br />
Suomen suuret laskujoet Kokemäenjoki, Kymijoki ja<br />
Vuoksi nousivat pelloille asti, ja tuhot olivat mittavia.<br />
Pyhäjärven vedenpinta Tampereella nousi jopa 2,53<br />
metriä kesäkuun alkupäivinä ja Päijänteen vedenpinta<br />
oli kaksi metriä tavanomaista korkeammalla.<br />
Vuoksen vesistössä rantamaita jäi tulvan alle reilu<br />
63 000 hehtaaria ja Kymijoen vesistössäkin 33 000<br />
hehtaaria.<br />
Tulvasta ovat muistoina Valapaton viivat, joista<br />
selviää, miten korkealla vesi tuolloin kävi.<br />
Keväisin joet tulvivat Suomessa edelleen, ja arvellaan<br />
ilmastonmuutoksen lisäävän entisestään suurien<br />
tulvien todennäköisyyttä.<br />
MYRSKYT JA rajuilmat. Ainut suomalainen hirmumyrsky<br />
on koettu yli sata vuotta sitten 28. elokuuta<br />
1890, jota kutsuttiin Elokuun myrskyksi. Itämerellä<br />
keskituulen nopeus oli 30−35 metriä sekunnissa ja<br />
maalla 17−23 metriä sekunnissa. Puuskissa nopeus<br />
oli jopa 40−60 metriä sekunnissa, joten oltiin jo hirmumyrskylukemissa.<br />
Mittauslaitteet eivät olleet lähelläkään nykypäivän<br />
tasoa, mutta myrskytuhoista on valokuvia, jotka<br />
kertovat sen voimasta. Ilmanpainemittaukset vahvistavat<br />
myös hirmumyrskystä. Aika ajoin myrskyt<br />
edelleen katkovat puita, kokonaisia metsiä, sähkölinjoja<br />
ja vahingoittavat rakennuksia, mutta ihmishenkiä<br />
niissä harvoin menetetään.<br />
Halloihin verraten näennäinen, mutta kohdalle<br />
osuessaan vaarallisin yksittäinen luonnonilmiö<br />
Suomessa ovat salamat, sillä keskimäärin ne tappavat<br />
yhden ihmisen joka toinen vuosi. Salamakuolemat<br />
ovat vähentyneet ulkotöiden harvinaistuttua ja<br />
rakennusten suojausten myötä.<br />
90
Tampere tulvi. Tältä<br />
näytti Tammerkosken<br />
alakoskella vuonna<br />
1899. Kuvassa näkyy<br />
monia tuttuja tamperelaisia<br />
maamerkkejä,<br />
kuten Tampereen keskustorin<br />
laidalla sijaitseva<br />
Vanha kirkko.<br />
KUVA: WERNER MAURITZ GESTRIN / VAPRIIKIN KUVA-ARKISTO<br />
Luonnonilmiöt ja sääolot vaikuttavat myös esimerkiksi<br />
liikennekuolemiin. Traagisin ja tuhoisin onnettomuus<br />
tapahtui Suomen merialueella syyskuussa 1994.<br />
Yö oli myrskyinen, kun Estonian autolautta upposi ja<br />
suuronnettomuudessa menehtyi 852 ihmishenkeä.<br />
TUNTSAN METSÄPALO. Ilmastonmuutos vaikuttaa<br />
Suomen luonnossa muuhunkin kuin veden liikkeisiin.<br />
Hyvin kuivien kesien myötä metsäpalojen todennäköisyys<br />
kasvaa. Nykyisellään Suomessa palaa 300−800<br />
hehtaaria metsää vuodessa.<br />
Suomen historian suurin palo on Tuntsan metsäpalo,<br />
sillä se tuhosi 20 000 hehtaaria metsää. Se riehui<br />
Sallan pohjoisosissa kesäkuun 1960 lopulta lähtien<br />
Tuntsan erämaassa. Kesä oli ollut helteinen, ja palon<br />
arvellaan saaneen alkunsa salamasta. Paloseudulla<br />
pidettiin myöhemmin nokisavotoita, joissa korjattiin<br />
puuta talteen. Uutta metsää koko alueelle ei istutuksista<br />
huolimatta onnistuttu kasvattamaan. Palo oli viisinkertainen<br />
Neuvostoliiton puolella, jossa menetettiin<br />
100 000 hehtaaria metsää.<br />
Ihmisille vaarallisin palo koettiin vuotta aikaisemmin<br />
vuonna 1959 Isojoen ja Honkajoen alueella, jossa<br />
paloi 1500 metsähehtaaria. Alueella asui ihmisiä, ja<br />
heidät evakuoitiin.<br />
MAA EI halkea. Suomi on seismisesti maailman<br />
vakaimpia alueita, vaikka pieniä järistyksiä onkin.<br />
Suurimmat järistykset tulevat Pohjanmaan, Kainuun ja<br />
Koillismaan läpi kulkevalle vyöhykkeelle, jossa kulkee<br />
siirroslinja.<br />
Lappajärvellä vuonna 1979 maa järisi 3,8 magnitudin<br />
voimakkuudella, Kuusamossa vuonna 2000<br />
ja Limingassa vuonna 2017 järistysten voimakkuus<br />
oli 3,5 magnitudia. Suurin tuhoa aiheuttanut järistys<br />
historiallisena aikana Suomessa on tapahtunut kesäkuussa<br />
1626 Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan alueella,<br />
jolloin Paltamon pitäjän kirkko vaurioitui niin, että<br />
se piti myöhemmin purkaa. Voimakkuudeksi on arvioitu<br />
4−5 magnitudia.<br />
Jos lunta tuleekin välillä tupaan, Suomi on vakaa<br />
maa.<br />
Lähteet: Esko Kuusisto: Valapaton viiva. Ympäristö-lehti 3, 2008. Suomen ympäristökeskus. • Mirkka Lappalainen: Jumalan vihan ruoska. Siltala, 2021. • Antti<br />
Parjanne, Jari Silander, Maija Tiitu ja Arto Viinikka: Suomen tulvariskit nyt ja tulevaisuudessa. Varautuminen maankäytön, talouden ja ilmaston muutokseen.<br />
Suomen ympäristökeskuksen raportteja 30. 2018. Ympäristökeskus. • Pasi Pykälistö 2017: Valapaton tulva Kymenlaaksossa 1898−1910 – paikallisyhteisö ja<br />
luonnonkatastrofi autonomian ajan lopulla. Suomen ja Pohjoismaiden historian Pro gradu -työ. Helsingin yliopisto. • ilmatieteenlaitos.fi, luontoon.fi, metsäkeskus.fi,<br />
www.ymparisto.fi/fi-FI/Vesi/Tulviin_varautuminen<br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 91
[ Rivien välistä ]<br />
Perheidylli.<br />
Erkkojen perhe<br />
pienen Patrician<br />
ympärillä kesällä<br />
1926. Takana<br />
istumassa Eljas<br />
(vas.), Eero ja<br />
Paavo, edessä<br />
Maissi, Eero Olavi,<br />
Patricia ja Eljaksen<br />
vaimo Violet (o.s.<br />
Sutcliffe).<br />
Vaikuttaja. Maissi<br />
Erkko kuvattuna<br />
ilmeisesti kotonaan<br />
Korkeavuorenkatu<br />
2:ssa. Hän otti osaa<br />
yhteiskunnalliseen<br />
keskusteluun ja<br />
oli muun muassa<br />
aktiivijäsenenä<br />
Nuorsuomalaisessa<br />
Naisklubissa. Kuva<br />
otettu keväällä<br />
1914, noin puoli<br />
vuotta ennen<br />
maailmansodan<br />
syttymistä.<br />
Lehtisuvun<br />
tahtonainen<br />
Maissi Erkko oli matriarkka, jonka päättäväisen toiminnan<br />
ansiosta Helsingin Sanomista tuli Erkon suvun lehtitalo<br />
1920-luvulla. Tuore kirja avaa aikansa vaikuttajanaisen<br />
henkilöhistoriaa ja kertoo suomalaisen sivistyneistön<br />
elämästä yli sadan vuoden takaa.<br />
Teksti Kimmo Kallonen<br />
Kuvat Päivälehden arkisto<br />
92<br />
Erkon suvun ja Päivälehden –<br />
Helsingin Sanomien historiasta<br />
on julkaistu kolmisen tuhatta<br />
sivua laadukasta historiantutkimusta<br />
muutaman viime vuoden<br />
aikana. Filosofian tohtori Reetta<br />
Hännisen teos Tulisydän,<br />
Maissi Erkon kiihkeä elämä<br />
valaisee vahvan vaikuttajanaisen elämää, jossa huolehtivan<br />
perheenäidin tehtävät yhdistyivät yhteiskunnalliseen<br />
aktivismiin.<br />
Maria Aurora ”Maissi” Holländer (1872–<br />
1936) syntyi keskiluokkaiseen perheeseen Turun<br />
saaristossa Seilin saarella, jossa hänen isänsä työskenteli<br />
mielisairaalan johtajana. Meri ja saaristo<br />
pysyivät Maissin lempimaisemina koko elämän ajan.<br />
Erkot rakensivat kesäpaikkansa Käldön eli ”Keltin”<br />
saareen Seilin lähelle.<br />
Maissin perheessä kotikieli oli ruotsi, mutta hän<br />
kävi Turussa suomenkielisen tyttökoulun, ja kouluttautui<br />
sittemmin Helsingissä sekä Tukholmassa<br />
”sairasvoimistelijaksi”, joka nykytermistöllä vastannee<br />
lähinnä fysioterapeuttia. Hän harjoitti myös<br />
ammattiaan, kunnes äidin ja kumppanin rooli Eero<br />
Erkon kanssa perustetussa perheessä alkoi täyttää<br />
vuorokauden tunnit.
”Tunteet äidin ja esikoispojan välillä roihusivat<br />
poliittisissa asioissa aika ajoin kuumina.<br />
VENÄLÄISTÄMISTÄ VASTAAN. Eero Erkko oli nuorsuomalainen<br />
poliitikko ja Päivälehden päätoimittaja.<br />
Elettiin kiihkeätä aikaa 1890-luvulla. Venäläistämispyrkimykset<br />
kavensivat Suomen autonomiaa.<br />
Kielitaistelu suomen- ja ruotsinkielisten välillä kävi<br />
ajoittain kuumana. Nuorsuomalaisten eli perustuslaillisten<br />
poliittisia päävihollisia olivat kuitenkin<br />
vanhasuomalaiset, myöntyväisyyspolitiikkaa Venäjää<br />
kohtaan kannattavat konservatiivit sekä heidän<br />
lehtensä Uusi Suometar. Erkot olivat fennomaaneja,<br />
mutta se ei estänyt ruotsia äidinkielenään puhuneen<br />
Maissin osallistumista täysillä poliittisiin rientoihin.<br />
Maissi toimi aktiivisesti muun muassa venäläistämistoimia<br />
vastustaneessa naiskagaalissa.<br />
Erkon pariskunnalle oli alusta saakka itsestään<br />
selvää, että Maissi on kaikessa miehensä tukena,<br />
osallistuu poliittiseen keskusteluun ja toimintaan,<br />
vaikka olikin päätoimisesti perheenäiti. Erkkojen<br />
pojat, Eljas, Paavo ja Eero Olavi, syntyivät 1895,<br />
1897 ja 1899. Vaikka palvelusväkeä oli, työtä riitti<br />
myös äidille.<br />
VAUHTIA AMERIKASTA. Dramaattinen käänne perheen<br />
elämässä tapahtui toukokuussa 1903, kun Eero<br />
Erkko tuomittiin karkotettavaksi. Hänelle annettiin<br />
kolme päivää aikaa poistua maasta. Suunta oli ”mahdollisimman<br />
kauas” Amerikkaan. Maissi ja lapset<br />
jäivät Suomeen ja seurasivat perässä syyskuun alkupuolella.<br />
Erkot asettuivat asumaan Brooklynin ”Finntownin”<br />
suomalaisyhteisöön, jolle toimelias Eero<br />
oikopäätä perusti oman lehden. Amerikan kaiku<br />
alkoi ilmestyä vielä saman vuoden joulukuussa. Eero<br />
vastasi sisällöstä ja Maissi tilauksista ja taloudesta.<br />
Lehti menestyi alun hankaluuksien jälkeen hyvin.<br />
Suomessa kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin<br />
murha kesäkuussa 1904 lisäsi poliittista kuohuntaa,<br />
ja Päivälehti lakkautettiin. Lehden ydinjoukko<br />
perusti kuitenkin saman tien tilalle uuden lehden, ja<br />
Helsingin Sanomien ensimmäinen numero ilmestyi<br />
jo 7.7.1904. Samalla perustettiin lehteä kustantamaan<br />
Sanoma Osakeyhtiö.<br />
Venäjän tappio Japania vastaan käydyssä sodassa<br />
synnytti poliittista liikehdintää koko keisarikunnassa.<br />
Myös Suomessa Venäjän ote hallinnosta hellitti,<br />
ja Erkot pääsivät palaamaan Amerikasta Suomeen jo<br />
huhtikuussa 1905.<br />
Eero Erkko pysyi aluksi Helsingin Sanomien<br />
taustajoukoissa ja perusti Helsinkiin moottorivenetehtaan.<br />
Kausi tehtailijana jäi kuitenkin lyhyeksi,<br />
ja Eero Erkko löysi paikkansa Helsingin Sanomista<br />
jo 1908. Samalla Erkot alkoivat vähitellen kasvattaa<br />
omistusosuuttaan kustantajayhtiössä.<br />
LEHTIYHTIÖ HALTUUN. Sisällissodan talven 1918<br />
Erkot viettivät punaisessa Helsingissä ja saivat elää<br />
melko rauhassa, vaikka Eerosta oli voimassa pidätysmääräys<br />
ja kaksi vanhinta poikaa, Eljas ja Paavo,<br />
taistelivat rintamalla valkoisten puolella. Erkkojen<br />
tiedettiin edustavan nuorsuomalaisten ”vaaleanpunaista”<br />
linjaa eikä heistä ehkä katsottu olevan suurta<br />
harmia punaiselle hallinnolle. Helsingin Sanomat ei<br />
punahallinnon aikana ilmestynyt. Lehtiyhtiön rotaatiossa<br />
painettiin julkaisua, jonka nimi oli Suomen<br />
Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja.<br />
Puolisoaan 12 vuotta vanhemman Eeron vointi<br />
alkoi 1920-luvun edetessä heiketä. Hän vetäytyi vähitellen<br />
pois lehden päivittäisestä toimitustyöstä ja<br />
alkoi yhdessä Maissin kanssa pedata seuraajakseen<br />
diplomaattiurallaan edennyttä esikoispoikaansa Eljas<br />
Erkkoa. Eero kuoli 67-vuotiaana lokakuussa 1927,<br />
ja samalla leimahti jo pitempään kytenyt valtataistelu<br />
Sanoma Osakeyhtiössä. Hiukan yksinkertaistaen<br />
voi sanoa, että osapuolina olivat toisaalta Erkot,<br />
toisaalta nuorsuomalaisten perinteitä jatkanut edistyspuolue,<br />
joka olisi halunnut Helsingin Sanomat<br />
tiiviimpään puolueyhteyteen.<br />
Tuore leskirouva Maissi Erkko toimi nopeasti ja<br />
otti tuohon aikaan suuren, kahden miljoonan markan<br />
pankkilainan, jolla osti lehden entisen talousjohtajan<br />
Aarne Kauppilan leskeltä Viivi Kauppilalta tämän<br />
perinnöksi saamansa osakkeet. Näin Erkot saivat<br />
omistukseensa Sanoman osake-enemmistön.<br />
Maissi Erkko tunsi viimeisinä vuosinaan kuitenkin<br />
tulleensa syrjäytetyksi lehden johdosta, vaikka toimikin<br />
jäsenenä lehtiyhtiön hallituksessa. Yhteys Eljas<br />
Erkkoon ei toiminut. Maissi olisi halunnut lehdeltä<br />
tiukempaa linjaa oikeistosuuntausta ja lapualaisia<br />
kohtaan. Päätoimittajana ja toimitusjohtajana työskennellyt<br />
Eljas yritti hillitä<br />
äitinsä menoa, mutta tunteet<br />
äidin ja esikoispojan<br />
välillä roihusivat poliittisissa<br />
asioissa aika ajoin<br />
kuumina.<br />
Perheen sisällä ja saariston<br />
kesässä suvun suhteet<br />
olivat kuitenkin lämpimät.<br />
Maissi oli erityisen<br />
läheinen Eljaksen tyttären<br />
Patrician kanssa.<br />
Maissi ei ehtinyt nähdä<br />
esikoispoikaansa Eljasta<br />
Reetta Hänninen<br />
Tulisydän<br />
Otava, 415 s.<br />
Suomen ulkoministerinä<br />
eikä kokea talvisodan<br />
tragediaa. Hän kuoli syyskuussa<br />
1936. <br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 93
VERKKOKAUPPA<br />
ILMOITUS<br />
Ei jonoja, ei ruuhkaa...<br />
Tee hyviä hankintoja<br />
oman kodin rauhassa!<br />
Oivallinen valikoima kodintuotteita,<br />
koruja ja asusteita, kirjoja ja musiikkia...<br />
itsellesi tai lahjoiksi läheisillesi!<br />
Nopea toimitus –tuotepaketti postitetaan<br />
1-2 päivän kuluessa tilauksestasi.<br />
Ilmainen toimitus yli 70 €<br />
ostoista.<br />
Tyytyväisyytesi on tärkeintä<br />
– palauttaminen on ilmaista.<br />
Asiakaspalvelu on apunasi<br />
arkisin klo 8–18 ja<br />
verkkokauppa on<br />
auki aina!<br />
LUOTETTAVA JA TURVALLINEN<br />
MONIPUOLISET MAKSUTAVAT<br />
TUHANSIA NOUTOPISTEITÄ, TOIMITUS KÄTEVÄSTI POSTITSE<br />
Tervetuloa huolettomille ostoksille<br />
verkkokauppa.valitutpalat.fi<br />
AVOINNA
[ Rivien välistä ]<br />
”<br />
Enni Mustosen<br />
upea kirjasarja<br />
saa arvoisensa<br />
huipennuksen.<br />
Kirjasarjat vievät<br />
lukijan mukanaan<br />
Vetävän tarinan mukana on helppo aika matkustaa<br />
60-luvulle tai pikkukylän maisemiin.<br />
Teksti Helena Lylyharju<br />
ENNI MUSTONEN<br />
Tekijä<br />
Otava<br />
Syksyllä 70-vuotispäiviään juhlivan Kirsti<br />
Mannisen, alias Enni Mustosen, suosittu<br />
Syrjästäkatsojan tarinoita -kirjasarja päättyy<br />
tähän Tekijä -teokseen. Ennin ystävien ei tarvitse<br />
kuitenkaan olla<br />
huolissaan, Manninen<br />
kertoi jo pari vuotta sitten,<br />
että uusi sarja on<br />
jo suunnitteilla.<br />
Tekijä vie lukijan<br />
1960-luvulle, ja herättelee<br />
monia tuttuja muistojamme<br />
tältä ihanteiden<br />
ja tasa-arvon aikakaudelta.<br />
Niinpä kirjaa<br />
ei haluaisi päästää käsistään, ennen kuin pitkän<br />
sarjan komea loppuhuipennus on koettu<br />
ja sen viimeinenkin sivu on luettu.<br />
Tekijässä Viena on palannut Amerikasta<br />
Suomeen ja juurilleen Leppävaaraan. Naiset<br />
kolmessa polvessa totuttelevat asumaan<br />
yhdessä saman tutun katon alla. Vienaa<br />
onnistaa, kun hän pääsee töihin Armi Ratialle.<br />
Töitä pitää tehdä kovasti, mutta siihenhän<br />
hän on jo tottunut. Oman elämänsä sankari<br />
hänestä tulee sitten, kun hän uskaltaa seurata<br />
Ida-mumman esimerkkiä.<br />
Tätä viimeistä teosta lukiessani tunnen jo<br />
ikävää, kun tiedän tarinan päättyvän lopullisesti.<br />
On ollut ihanaa elää vuosikausia tämän<br />
sarjan parissa, ja olen eläytynyt täysin romaanin<br />
henkilöiden elämään. Nyt on herännyt tunne,<br />
että pitää lukea koko sarja uudelleen, ihan<br />
ensimmäisestä kirjasta alkaen.<br />
Manninen sai huhtikuussa elämäntyöstään<br />
Otavan Kirjasäätiön Veijo Meri -palkinnon.<br />
ANNELI KIVELÄ<br />
Katajamäki kukoistaa<br />
Otava<br />
Kirjailija Anni Polvan viimeisinä vuosikymmeninä<br />
kustannustoimittajana toimi Anne<br />
Seppälä, eli Anneli Kivelä, joka on jatkanut<br />
omaa uraansa kirjailijana Katajamäkikirjasarjan<br />
myötä. Ihmekös se, että Polvaa<br />
ja Kivelää yhdistävät monet tekijät. Kumpikin<br />
kirjoitti hyvän mielen kirjoja, joissa<br />
tragediatkin ovat juuri sen kokoisia, että<br />
niistä aina selvitään.<br />
Anneli Kivelän Katajamäki kukoistaa<br />
onkin todellinen hyvän mielen romaani.<br />
Katajamäen koulu on saanut uudet asukkaat,<br />
opettaja Sarlotta Suvannon ja hänen<br />
tyttärensä. He molemmat huomaavat viihtyvänsä<br />
hyvin Katajamäellä, sen yhteisöllisessä<br />
ilmapiirissä.<br />
Katajamäkeläisiä kiinnostaa, missä Sarlotan<br />
aviomies luuraa. Niin aviomies kuin<br />
esikoinenkin löytävät Katajamäelle, ja lopputulos<br />
on ihanan nautittavaa luettavaa.<br />
Sarlotta onnistuu<br />
vuokraamaan idyllisen<br />
Pihlaja-nimisen<br />
torpan. Siellä<br />
on mukava miettiä<br />
elämän tärkeitä asioita<br />
ja tehdä uusia<br />
ratkaisuja – tuleeko<br />
heistäkin katajamäkeläisiä.<br />
Se selviää<br />
aivan kirjan viimeisillä<br />
sivuilla.<br />
LUCINDA RILEY<br />
Italialainen tyttö<br />
Bazar<br />
Lucinda Rileyn Italialainen<br />
tyttö -romaanissa<br />
lukija pääsee<br />
matkaamaan napolilaistytön<br />
matkassa<br />
1960-luvun hämyisiltä<br />
kujilta vuosituhannen<br />
lopun New Yorkiin,<br />
Metropolitanin parrasvaloihin.<br />
Rosanna on vasta<br />
lettipäinen pikkutyttö kohdatessaan<br />
Roberton, nuoren miehen, joka muuttaa<br />
koko hänen elämänsä. Tulevina vuosina<br />
heidän kohtalonsa kietoutuvat yhteen<br />
paitsi lahjakkaina laulajina maailman metropolien<br />
upeimmilla estradeilla myös<br />
kulissien takana intohimoisesti toinen toistaan<br />
rakastavana parina.<br />
Kerran sytyttyään Rosannan ja Roberton<br />
rakkaus kestää kolhut eikä suostu<br />
sammumaan, mutta se on samalla niin kaiken<br />
nielevää, että muut ihmissuhteet kalpenevat<br />
sen rinnalla.<br />
Vähitellen Rosannalle kuitenkin paljastuu,<br />
että yhteisen onnen tiellä seisoo synkkiä<br />
salaisuuksia, joiden varjot lankeavat<br />
myös muiden läheisten ja rakkaiden ihmisten<br />
elämään.<br />
Rakkautta ja jännitystä, sitähän me<br />
usein kaipaamme. Tässä teoksessa sitä on<br />
tarjolla yllin kyllin.<br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 95
[ Nuotin vierestä ]<br />
Juurimusiikin<br />
tunnelmiin<br />
Jo´ Buddy & Down Home<br />
King III feat. Nieminen<br />
Soul ’N’ Roll Jubilee<br />
Sleepwellers<br />
NO7H1N´ 8U7 a NUM8ER<br />
J. Karjalainen<br />
Soulavaris<br />
Palstalla arvioidaan<br />
ajankohtaisia levyjä<br />
kahden eri sukupolven<br />
korvin. Kirjoittajina<br />
64-vuotias Kari<br />
Martiala, toimittaja,<br />
valokuvaaja ja<br />
musiikkikriitikko jo<br />
vuodesta 1976, sekä<br />
38-vuotias Joonas<br />
Kavasto, musiikin<br />
suurkuluttaja ja<br />
yksi tämän lehden<br />
taittajista.<br />
KARI: Tämä albumi on minulle<br />
ensikosketus roots-mestari Jussi<br />
Raulamon, alias Jo´ Buddyn<br />
ilmaisuvoimaltaan vahvaan tapaan<br />
tehdä musiikkiaan. Bluespiireissä<br />
mies on ollut jo pitkään<br />
arvostettu tekijä, ja tämä on jo<br />
hänen kymmenes albuminsa.<br />
Laulaja-kitaristi Jo´ Buddyn<br />
ohella albumilla musisoivat kosketinsoittaja<br />
Sami Nieminen ja<br />
rumpali Down Home King III<br />
(Tyko Haapala). Levy on äänitetty<br />
vuosien 2017–2021 välillä,<br />
mutta albumia kuunnellessa<br />
voisi kuvitella istuvansa iltaa<br />
kuumalla bluesklubilla jossakin<br />
Yhdysvaltojen takamailla.<br />
Jo´ Buddyn mukaan albumi on<br />
kunnianosoitus länsimaisen rytmimusiikin<br />
perustana toimivalle<br />
afro-amerikkalaiselle musiikkikulttuurille<br />
– ja sen tehtävän se<br />
täyttää mainiosti.<br />
JOONAS: Jos kappaleessa soivat<br />
hammond-urut, ei se voi olla<br />
huono. Ja tällä levyllä se soi jokaisessa<br />
11 kappaleessa.Ja vieläpä<br />
itsensä Niemisen soittamana,<br />
mikä onni, mikä ilo! Kirsikkana<br />
kakun päällä soundia täydentävät<br />
trumpetti sekä tenorifoni.<br />
Näillä aineksilla on vaikea mennä<br />
metsään, eikä sinne mennäkään.<br />
Biisimateriaali (kaikki<br />
omia sävellyksiä) on kauttaaltaan<br />
kivenkovaa. Ja miten onkin<br />
saatu näin upealta kuulostava<br />
levy, Amerikan parhaat puolet<br />
kaikuu ja jytisee.<br />
KARI: Lisää juuribluesia.<br />
Jo´Buddyyn verrattuna porvoolainen<br />
Sleepwellers on kuitenkin<br />
ilmaisultaan modernimman<br />
tyylisuunnan edustaja. Hyvän<br />
tuulista, energisesti svengaavaa<br />
ja tyylitietoista musiikkia, jota<br />
voisi odottaa kuulevansa vaikkapa<br />
jossakin tyypillisessä brittiläisessä<br />
pubissa. Laulaja Pasi<br />
Siltakorpi on persoonallinen<br />
tulkitsija, joka vastaa myös suuresta<br />
osasta albumin lauluista. Ja<br />
mikä parasta, levyltä voi aistia,<br />
että bändi myös itse nauttii siitä<br />
mitä on tekemässä.<br />
JOONAS: Kelvollisesti soitettua<br />
ja laulettua bluespoljentoa, jolle<br />
on varmasti oma uskollinen<br />
kuulijakuntansa. Itselläni hieman<br />
kaivertaa kappaleiden ja<br />
tuotannon tasapaksuus, liian<br />
monta samanlaista ja etenkin samalta<br />
kuulostavaa biisiä. Levyä<br />
kuunnellessa tuntuu siltä, että<br />
ei ole tarpeeksi tilaa hengittää,<br />
liian helposti käsi hakeutuu<br />
skippaa seuraavaan -namiskaan.<br />
Yhtyeen soiton energisyys ja<br />
iloisuus tosin korvaa paljon,<br />
minkä takia toivonkin pojille<br />
pitkää ja menestyksekästä uraa.<br />
KARI: Huhtikuun ensimmäisenä<br />
päivänä, J. Karjalaisen syntymäpäivänä,<br />
julkaistiin miehen<br />
uusi ja kovasti odotettu albumi.<br />
Edellisestä kiekosta onkin ehtinyt<br />
jo vierähtää aikaa, Sä kuljetat<br />
mua ilmestyi syksyllä 2018. On<br />
hienoa huomata, että pitkä odotus<br />
ei ole ollut turha. Soulavaris<br />
on ihana paluu J. Karjalaisen<br />
musiikin maailmaan, jossa on<br />
niin paljon tuttua ja lämpimiä<br />
tunnelmia herättävää, että tekisi<br />
mieli halata tätä albumia. Heti<br />
albumin avaava laulu Aurinko<br />
nousee ilman sua tarttuu ja vie<br />
mennessään sinne jonnekin<br />
jossa aurinko aina paistaa ja öitä<br />
valaisee täysikuu.<br />
JOONAS: Ensimmäisellä läpikuuntelulla<br />
olin hieman yllättäen<br />
ehkäpä jopa aavistuksen<br />
pettynyt. J. Karjalainen teki levyn,<br />
joka kuulostaa enemmän J.<br />
Karjalaiselta kuin J. Karjalainen<br />
itse. Vähän kuin tekoälylle olisi<br />
annettu algoritmit ja algorytmit<br />
ja sitten käsketty tekemään uusi<br />
J. Karjalais -levy. Myöhemmin<br />
ymmärsin olleeni väärässä,<br />
koska se mikä kuulosti tutulta ja<br />
turvalliselta oli tuttua ja turvallista.<br />
Ja se oli sitä parhaalla mahdollisella<br />
tavalla. Miten voikaan<br />
jonkun ääni ja musiikki tuoda<br />
näin lämpöisen tunteen?<br />
96
[ Ristikko ]<br />
Kevätnumerossa 2/<strong>2022</strong> olleeseen ristikkotehtävään oikein vastanneiden (ratkaisulause ”Jämijärvi ja Juupajoki”) kesken arvottiin kaksi palkintoa.<br />
Kevätristikon kaksi onnekasta voittajaa saa Kai Hyttisen ”Vaeltaja” -cd-kokoelman: Eino Merta Loimaalta ja Aino Vahtola Kiimingistä.<br />
Kesäristikon ratkaisulauseen vastauskuponki on seuraavalla sivulla. Voit ottaa osaa kilpailuun lähettämällä vastauksesi myös meiliosoitteeseen<br />
meidansuomi@valitutpalat.fi ja kirjoittamalla otsikkoriville ”Ristikkovastaus”. Mainitse sähköpostissa nimesi, osoitteesi, puhelinnumerosi ja<br />
sähköpostiosoitteesi.<br />
Kulttuuri & historia Meidän Suomi 97
[ Mikä paikka? ]<br />
Mikä<br />
luonnonilmiö ja<br />
missä se on?<br />
Mieti ensin,<br />
kurkkaa sitten!<br />
KUVASSA OLEVA veden täyttämä reikä on<br />
Suomen suurin hiidenkirnu Juomapata. Se<br />
sijaitsee Itä-Lapissa, Etelä-Sallassa lähellä<br />
Aholanvaaran kylää Kalliovaaran retkeilyreitillä.<br />
Oulangan kansallispuistoon on matkaa noin<br />
10 kilometriä.<br />
Juomapata kuuluu maailman kirnuista kolmen<br />
suurimman joukkoon. Soikean kirnun<br />
halkaisija on 15,5 metriä ja syvyys 13 metriä.<br />
Lähistöllä on kolme muutakin vaikuttavan<br />
kokoista kirnua.<br />
Suomesta on löydetty noin 2 000 hiidenkirnua,<br />
suurin osa Etelä-Suomesta. Ne syntyivät<br />
noin 10 000 vuotta sitten, kun viimeisimmän<br />
jääkauden jäätikköjen sulamisvedet ovat pyörittäneet<br />
isoa kiveä tai kiviä paikallaan ja kaivertaneet<br />
kallioon melko symmetrisiä ja sileäreunaisia<br />
koloja.<br />
Patikkareitillä. Hiidenkirnuille<br />
pääsee patikoimalla neljä kilometriä<br />
polkua. Polku on merkitty sinisillä puihin<br />
maalatuilla merkeillä.<br />
KUVA: VISITSALLA<br />
98<br />
Kesäristikon palkintona<br />
Juha Tapion parhaita<br />
<br />
Täytä numeroidut ruudut, leikkaa kuponki irti ja lähetä osoitteeseen:<br />
Meidän Suomi -ristikko, Valitut Palat, PL 106, 00381 Helsinki<br />
1 2<br />
11 12 13 14 15 16 17 18 19 20<br />
Ratkaisija:<br />
Osoite:<br />
Postitoimipaikka ja -numero:<br />
Puhelin:<br />
Sähköposti:<br />
3 4 5 6 7 8 9 10<br />
Ristikon oikein ratkaisseiden<br />
henkilöiden kesken arvotaan<br />
Juha Tapio – Eläköön!<br />
-cd-levyä (2 kpl) tai arvoltaan<br />
vastaava muu Valittujen<br />
Palojen tuote. Palkinnon<br />
arvo on 33 euroa.<br />
Täytä oheiseen ruudukkoon<br />
Kesäristikon numeroituihin<br />
ruutuihin ristikon ratkaisusta<br />
syntyvät kirjaimet (oranssit<br />
ruudut). Vastausten on oltava<br />
perillä 3. elokuuta <strong>2022</strong><br />
mennessä. Voit lähettää<br />
vastauksesi myös meiliosoitteeseen<br />
meidansuomi@<br />
valitutpalat.fi ja kirjoittamalla<br />
otsikkoriville ”Ristikkovastaus”.<br />
Mainitse sähköpostissa<br />
nimesi, osoitteesi, puhelinnumerosi<br />
ja sähköpostiosoitteesi.
[ Kolumni ]<br />
Jos suomalaista sananlaskua on yhtään<br />
uskominen, pitäisi tästä jo yli kaksi vuotta<br />
piinanneesta pahasta pandemiastakin<br />
löytyä myös jotakin hyvää. Ja kyllä tosiasiassa<br />
löytyykin: mökkielämän ihanuus<br />
on alkanut uudelleen kirkastua planeetan<br />
suurimmalle mökkikansalle. Juuri nyt öiden muuttuessa<br />
pikkuhiljaa aina vain valoisammiksi, saamme<br />
jälleen kerran kokea sen taianomaisuuden, mikä<br />
liittyy meidän yksinkertaiseen mökkielämäämme<br />
luonnon keskellä.<br />
Mökkeily on saunomisen ohella yksi niitä harvoja<br />
supisuomalaisia elämäntapoja, joista voisimme olla<br />
paljon ylpeämpiä kuin mitä<br />
osaamme olla. Ne tänne muualta<br />
tulleet, jotka ovat päässeet<br />
oikeasti tuntemaan suomalaista<br />
mökkielämää, ovat meille usein<br />
siitä lähes kateellisia, niin ainutlaatuisena<br />
he sitä pitävät.<br />
Kun ranskalainen lähtee<br />
lomalle suvun tai perikunnan<br />
vapaa-ajanpaikkaan, parhaimmillaan<br />
se on ihana vanha huvila<br />
meren rannalla, huolellisesti<br />
entisöity vanha maalaistalo kauniissa maisemassa tai<br />
joskus hurmaava vanha mylly puron reunalla. Niissä<br />
vietetään aikaa yhdessä herkutellen, seurustellen,<br />
liikkuen sekä lähiseudun kulttuuriannista nauttien ja<br />
kaikenlaista sivistynyttä puuhaten.<br />
Mutta ranskiksella ei ole aavistustakaan siitä, mitä<br />
on luontoyhteys järven rannalla ja metsän keskellä,<br />
mitä on istua saunan hämärässä ja katsoa ikkunasta<br />
järvenpintaa ja rantakoivua, pulahtaa laiturilta veteen<br />
valoisassa kesäyössä ja kuunnella kuovin ääntä järvellä<br />
aamuvarhain. Tai mitä on löhötä auringossa rantakalliolla<br />
kuulematta mitään muuta kuin linnunlaulua,<br />
veden liplatusta ja tuulen huminaa puissa. Tai mitä on<br />
kokea muikut verkosta, savustaa ne rannassa ja nauttia<br />
uusien perunoiden kanssa; täydellistä gourmet´ta!<br />
Mökkikulttuuri<br />
elää renessanssia<br />
”<br />
Mökki-momentum<br />
on tilaisuus, jota<br />
ei saa maakunnissa<br />
hukata.<br />
Vuosia Suomessa viettävät ranskalaisdiplomaatit<br />
pääsevät useimmiten kokemaan tämän suomalaisuuden<br />
ytimen. Aluksi he eivät ymmärrä siitä yhtään<br />
mitään, mutta kun he viimein pääsevät jyvälle mökkielämän<br />
syvimmästä merkityksestä, se kolahtaa niin<br />
taianomaisena, että sen jälkeen he palaavat yhä uudelleen<br />
Suomen kesään.<br />
Marraskuussa on Suomesta parasta paeta jonnekin,<br />
mutta kesää ei tulisi mieleenkään viettää missään<br />
muualla kuin Suomi-paratiisissa kaukana ruuhka-<br />
Euroopan tungoksesta.<br />
Luojan kiitos nyt vaikuttaa siltä, että viimeistään<br />
koronavirus on synnyttänyt suomalaisen mökkielämän<br />
uuden tulemisen, jossa olemme<br />
taas löytämässä ainutlaatuisen<br />
kesänviettotapamme. Se näkyy sekä<br />
mökki- että rantatonttikaupan kasvuna<br />
ja vuokramökkien kysyntänä.<br />
Mökki-momentum onkin tilaisuus,<br />
jota ei saa maakunnissa hukata. Nyt<br />
on pantava vauhtia rantakaavoihin<br />
ja lupakäsittelyyn sekä tontti- ja<br />
talopakettien markkinointiin. Myös<br />
yhä suositumman lähiruoan saantia<br />
tulee tehostaa.<br />
Pandemian alussa minun mökkikaranteenini suurin<br />
draama oli, kun kyläkauppa sulki ovensa – juuri kesken<br />
korona-aikaa, jolloin liikkumista piti rajoittaa. Suomalainen<br />
kaupan aivan liiallinen keskittäminen näytti siinä<br />
nurjan puolensa, kun kannattavatkin kyläkaupat suljetaan<br />
ja asukkaat pakotetaan hakemaan herkkunsa<br />
kauempaa jättimarketeista. Onneksi keskipohjalainen<br />
Raution kylä ei siitä lannistunut, vaan perusti osuuskunnan,<br />
kunnosti kaupan talkoovoimin entistäkin<br />
ehommaksi ja pystytti kylään vielä kahvilankin, jossa<br />
tarjoillaan paikallisen kotileipomon leivonnaisia. Siinäpä<br />
mallia muillekin! Mökkiläiset kiittävät.<br />
Toivottavasti hurahdamme aina uudelleen ihanaan<br />
mökkeilyymme, jota muut meiltä niin kadehtivat!<br />
Helena Petäistö<br />
99 Kulttuuri & historia Meidän Suomi 99
SANNA<br />
UKKOLA<br />
LIVE<br />
maanantaina ja<br />
perjantaina klo 19.45.<br />
Parhaat ajankohtaisohjelmat<br />
arkisin AlfaTV:llä klo 19.45 alkaen!<br />
MAINOSTAJA –<br />
<br />
<br />
alfatv.fi/mainostajille