Promaint-lehti 4/2023
Promaint-lehti on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä teollisuuden ja tuotannon ammattilehti.
Promaint-lehti on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä teollisuuden ja tuotannon ammattilehti.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
4/<strong>2023</strong> I www.promaint<strong>lehti</strong>.fi<br />
KUNNOSSAPIDON JA TUOTANNON ERIKOISLEHTI<br />
26<br />
Ennakoivan<br />
kunnossapidon<br />
markkinakatsaus<br />
20<br />
Fingridin<br />
uudistushanke<br />
toi uutta tehoa<br />
kunnossapitoon<br />
14<br />
Tuulivoima<br />
tulee tarjoamaan<br />
töitä tuhansille<br />
Salla Marttonen-Arola<br />
Tutkijasta tekijäksi
TERVETULOA<br />
TEOLLISUUDEN<br />
SUURTAPAHTUMAAN<br />
Oulu 22.–23.5.2024<br />
Pohjoinen Teollisuus -suurtapahtuma<br />
22.–23.5.2024 | Ouluhalli, Oulu<br />
Pohjoisen suurin teollisuustapahtuma kokoaa Ouluun saman katon<br />
alle Pohjois-Suomen menestyksen tekijät eri teollisuuden aloilta.<br />
Koet ja näet mm.<br />
• Yli 300 yrityksen uusimmat tuotteet, palvelut ja ratkaisut.<br />
• Ajankohtaisia puheenvuoroja alansa huippuasiantuntijoilta.<br />
• Kohtaamisia alan ammattilaisten ja päättäjien kanssa.<br />
Tule mukaan!<br />
Messuilla<br />
yli 300<br />
näytteilleasettajaa<br />
Lisätietoja messuosallistumisesta: nina.nurminen@expomark.fi<br />
<br />
#pote24
PÄÄKIRJOITUS<br />
Ennustavaa<br />
kunnossapitoa<br />
Kunnossapitäjät ovat jo pitkään<br />
seuranneet asennetun<br />
laitekannan toimintaa erilaisilla<br />
mittauksilla ja analyyseillä.<br />
Tavoitteena on tunnistaa<br />
poikkeukselliset ilmiöt ja saada<br />
vikaantuva kohde poistettua prosessista<br />
ennen tuotantohäiriötä.<br />
Ennustavan kunnossapidon markkinan<br />
arvioidaan olevan yksi voimakkaimmin<br />
kasvavista kunnossapidon<br />
osa-alueista. Aloitamme tässä lehdessä<br />
ennustavan kunnossapidon artikkelilla<br />
juttusarjan kunnossapitoa tukevista<br />
järjestelmistä, järjestelmien markkinatilanteesta<br />
ja kehittymisestä. Tarkoituksena<br />
on saada aikaan vuoden 2024<br />
loppuun asti ulottuva artikkelisarja,<br />
josta toivottavasti on hyötyä sekä uusien<br />
järjestelmien hankkijoille että vanhojen<br />
kehittäjille.<br />
Minkälaisia työkaluja saamme<br />
käyttöömme ja kuinka hyvin ne loppuvaiheessa<br />
tulevat vikojen ennakointia,<br />
jää nähtäväksi. On näkemyksiä, joiden<br />
mukaan uusien oppivien järjestelmien<br />
kyky analysoida dataa ja ennakoida vikoja<br />
tulee mullistamaan kunnossapitoalan<br />
käytännöt. Varmaan kuitenkin lyhyellä<br />
tähtäimellä tarvitaan edelleen perinteistä<br />
insinööriosaamista paikkaamaan järjestelmien<br />
heikkoja kohtia.<br />
Perinteinen ennakointi on perustunut<br />
datan lisäksi myös ihmisen aistipohjaisiin<br />
havaintoihin. Käyttövaiheen aikana<br />
laitteiston operaattorit ja kunnossapitäjät<br />
oppivat arvioimaan laitteiston toimintaa<br />
ja ideaalitilanteessa kykenevät esimerkiksi<br />
kuulonvaraisesti ennustamaan mahdollisten<br />
vikatilanteiden synnyn.<br />
Ihmisen tekemisissä ja ennen kaikkea<br />
tekemättä jättämisissä taitaa tällä hetkellä<br />
piillä kaikkein suurin heikkous tietoon<br />
perustuvassa analyysissä ja organisaatioiden<br />
oppimisessa. Nykyisten järjestelmien<br />
tietosisältö laitteista saattaa olla suhteessa<br />
asennettuun laitekantaan vanhentunut.<br />
Tämän takia eivät esimerkiksi kunnossapidon<br />
ennakoivan huollon kiertolistat ole<br />
ajan tasalla tai laitteiden kriittisyysluokittelu<br />
on joko tekemättä tai päivittämättä.<br />
Korjauksia tekevät henkilöt eivät aina ole<br />
motivoituneita kirjaamaan tekemiään toimenpiteitä<br />
järjestelmään tai järjestelmät<br />
eivät tue raportointia riittävällä tavalla.<br />
Tämäntyyppistä ajatuskuviota tukevat<br />
järjestelmätoimittajien havainnot päivitysprojekteista<br />
ja myös alkuvuodesta <strong>2023</strong><br />
tekemämme kysely noin 100 alan osaajalle.<br />
Otetaan tästäkin asiasta selkoa tulevan<br />
juttusarjan puitteissa.<br />
Tässä lehdessä on useita aiheeseen<br />
liittyviä artikkeleita muun muassa alan<br />
vaikuttajana esiteltävä Metson Salla<br />
Marttonen-Arola haastaa meidät kaikki<br />
miettimään sitä, mitä kehitys vaatii<br />
meiltä tekijöitä ja Fingrid kertoo omaisuudenhallintaan<br />
liittyvistä laajoista<br />
muutoksistaan. Alalle tarvitaan myös<br />
tutkitusti paljon uusia osaajia ja Lapin-<br />
AMK on kehittänyt uudenlaisen koulutuspolun<br />
yhteistyössä yritysten kanssa.<br />
Otan edelleen mielelläni palautteenne<br />
ja juttuideanne vastaan.<br />
Jaakko Tennilä,<br />
päätoimittaja<br />
<strong>Promaint</strong>-<strong>lehti</strong><br />
Ennustavan<br />
kunnossapidon<br />
markkinan<br />
arvioidaan<br />
olevan yksi<br />
voimakkaimmin<br />
kasvavista<br />
kunnossapidon<br />
osa-alueista .”<br />
Julkaisija Kunnossapitoyhdistys <strong>Promaint</strong> ry on Aikakausmedia ry:n jäsen, os. Messuaukio 1, 00520 Helsinki Kustantaja<br />
ja toimitus Avone Oy, www.avone.fi Päätoimittaja Jaakko Tennilä, jaakko.tennila@kunnossapito.fi Tuottaja Vaula Aunola,<br />
vaula.aunola@avone.fi, 050 596 5426 Ilmoitusmyynti Mika Säilä, 050 352 3277, mika.saila@totalmarketing.fi Ulkoasu<br />
Avone Toimitusneuvosto Petra Herola, KP-ServicePartner, Helena Kortelainen, <strong>Promaint</strong> ry; Juha Lepikko, MABCo; Erkki<br />
Mäkelä, Kiwa Inspecta; Juha Nyholm, Pinja Tilaukset ja osoitteenmuutokset toimisto@kunnossapito.fi Kirjapaino Savion<br />
Kirjapaino Oy, Kannen kuva Jefunne Gimpel<br />
4041 0660<br />
Painotuote
Tässä<br />
numerossa<br />
4/<strong>2023</strong><br />
20<br />
Fingridillä tehtiin<br />
laajoja muutoksia<br />
sähköverkkojen kunnossapidon<br />
käytäntöihin.<br />
26<br />
Ennakoivan<br />
kunnossapidon<br />
markkinat kasvavat<br />
vauhdilla.<br />
38<br />
Laajennettu<br />
todellisuus on uusi<br />
toimiva jakelukanava<br />
myös huolto-ohjeille.<br />
47<br />
Mitä monimuotoisempi<br />
työyhteisö<br />
on sitä tehokkaampi ja<br />
luovempi se on.<br />
03 Pääkirjoitus Jaakko Tennilä<br />
05 Lyhyesti<br />
09 Näkökulma: Ville Ojanen<br />
10 Alan vaikuttaja: Salla Marttonen-Arola<br />
14 Tuulivoima tuo työtä<br />
20 Fingrid uudisti kunnossapidon käytäntöjä<br />
26 Ennakoivan kunnossapidon markkinat<br />
kasvavat vauhdilla<br />
30 Lapin AMK:n Kutomo-hanke<br />
34 Nykyaikaista öljyn kunnossapitoa, osa 2<br />
38 Laajennetusta todellisuudesta<br />
tehoa huoltoliiketoimintaan<br />
42 Plussaa energiatehokkuustyöhön: ETJ+<br />
46 Monimuotoisuus työpaikalla<br />
50 Opinnäyte- ja yritysinnovaatiopalkintojen<br />
voittajat<br />
4 promaint 4/<strong>2023</strong>
Lyhyesti<br />
KOONNUT: VAULA AUNOLA<br />
Teknologia 23 - tapahtumassa<br />
vieraili kaikkiaan 12 216 alan<br />
ammattilaista ja päättäjää.<br />
Teknologia 23 teki ennätyksiä<br />
POHJOISMAIDEN johtava teollisuustapahtuma<br />
Teknologia 23 esitteli uusimmat älykkään ja kestävän<br />
teollisuuden teknologiat Helsingin Messukeskuksessa<br />
7.–9.11. Tapahtuma kasvoi edelliskerrasta<br />
kaikilla mittareilla. Kaikkiaan Messukeskuksessa<br />
vieraili kolmen päivän aikana 12 216<br />
alan ammattilaista ja päättäjää. Osastoilla esittäytyi<br />
400 näytteilleasettajaa, ja laaja ohjelma sisälsi<br />
yli 170 puheenvuoroa ja keskustelua.<br />
Kunnossapidon- ja energian aihealueet olivat<br />
tärkeässä roolissa leikaten läpi teollisuuden prosesseja.<br />
Energia oli uusi toivottu teema messuilla<br />
ja esillä oli vahvasti muun muassa vetytalous. Kunnossapito<br />
oli puolestaan tapahtumassa mukana nyt<br />
neljättä kertaa. <strong>Promaint</strong> ry osallistui aktiivisesti<br />
näyttelyn sisällön suunnitteluun ja toteuttamiseen.<br />
Kunnossapidolla ja energialla oli oma messualue<br />
sekä ohjelmalava, missä kolmen päivän ajan<br />
kuultiin asiantuntijapuheenvuoroja ja mielenkiintoisia<br />
paneelikeskusteluja alaa puhuttavista ajankohtaisista<br />
aiheista. Tapahtumassa jaettiin myös<br />
opinnäyte- ja yritysinnovaatiopalkinnot, joista<br />
voi lukea lisää sivulta 50. Alueella oli myös oma<br />
‘’vetykortteli’’ sekä Kunnossapitoyhdistys <strong>Promaint</strong><br />
ry:n jäsenten yhteisosasto.<br />
Teknologia-messujen startup-kilpailu järjestettiin<br />
nyt kolmannen kerran. Raadin mukaan<br />
taso oli laadukkain koskaan, ja kisaan ilmoittautui<br />
mukaan yli 20 korkeatasoista teknologiaalan<br />
startupia.<br />
Teknologia-tapahtuman Startup-kilpailussa<br />
ykköseksi nousi VitalSigns, joka sai voitostaan<br />
Suomen Messusäätiön 10 000 euron palkinnon.<br />
VitalSignsin kehittämä uuden sukupolven lääkinnällinen<br />
laite pystyy samanaikaisesti havaitsemaan<br />
ja analysoimaan useita biosignaaleja<br />
samalla kun se dokumentoi tulokset automaattisesti<br />
ja ehdottaa diagnoosia lääkäreille. Laitetta,<br />
sen sovellusta ja tekoälypohjaista analyysiä voivat<br />
hyödyntää myös kuluttajat, telelääketieteen<br />
alustat sekä eläinlääketiede. Kunniamaininnan<br />
sai Finnadvance kehittämilleen organ-on-chipalustoille,<br />
jotka mahdollistavat yhä yksilökohtaisemman<br />
lääkehoidon suunnittelun. Startupkilpailu<br />
järjestettiin yhteistyössä Finnish Business<br />
Angels Networkin (FiBAN) kanssa. Valinnan<br />
teki raati, joka koostui teknologia-alan asiantuntijaorganisaatioiden<br />
edustajista. <strong>Promaint</strong> ry:tä<br />
raadissa edusti Erkki Mäkelä.<br />
Korkeakoulujoukkueille järjestetyn Amazing<br />
Robots -kilpailun ja 10 000 euron palkintosumman<br />
voitti Aalto-yliopiston joukkue suunnittelemallaan<br />
hauskalla Ulysses-fisubotilla.<br />
Teknologia-tapahtuma järjestetään Messukeskuksessa<br />
joka toinen vuosi, seuraavan kerran<br />
25.–27.11.2025.<br />
Kunnossapidolla ja<br />
energialla oli oma<br />
messualue sekä ohjelmalava,<br />
missä kolmen<br />
päivän aikana kuultiin<br />
mielenkiintoisia asiantuntijapuheenvuoroja.<br />
Kuvat: Jaakko Tennilä<br />
VitalSignsin palkinnon<br />
vastaanotti yrityksen<br />
co-founder Thomas<br />
Andreae. Kuva: Pekka<br />
Hannila<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 5
Lyhyesti<br />
Suomen siltojen laskennallinen<br />
korjausvelka on kivunnut<br />
340 miljoonaan euroon.<br />
HSY sijoittui ensikertalaisena hyvin<br />
Operations Challenge -kisassa<br />
LOKAKUUSSA järjestetty WEFTEC (the Water Environment Federation's<br />
Technical Exhibition and Conference) on Pohjois-Amerikan suurin<br />
vesialan konferenssi, johon osallistuvat alan ammattilaiset ympäri maailmaa.<br />
Tapahtumassa järjestettiin myös Operations Challenge –kisa., johon<br />
HSY osallistui nyt ensimmäistä kertaa.<br />
Chicagossa viisihenkiset joukkueet ottivat mittaa toisistaan seuraavissa<br />
operatiivisissa tehtävissä: PVC-putken katkaisu ja korjaus, jätevesipumpun<br />
korjaus, kaveripelastus kiintoaineanalyysi laboratoriossa ja<br />
jätevesiprosessiin liittyvät lasku- ja simulointitehtävät.<br />
Kaikkiaan kisassa oli mukana 56 joukkuetta. HSY saavutti 23 joukkueen<br />
divisioonassa sijan 14.<br />
– Lisäksi olimme toiseksi paras Pohjois-Amerikan ulkopuolinen joukkue,<br />
josta saimme erillistunnustuksen. Tulokseen voidaan olla tyytyväisiä,<br />
kun otetaan huomioon, että paikalliset joukkueet olivat käyneet<br />
läpi esikarsinnat päästäkseen kisaan. Parhaat joukkueet myös harjoittelevat<br />
erittäin paljon joukkueen hallintoa hoitanut Kristian Sahlstedt<br />
kertoo.<br />
Matkaa varten saatiin vesisektorin viennin edistämiseen tarkoitettua<br />
avustusta Etelä-Savon ELY-keskukselta yhteistyössä Finnish Water<br />
Forumin kanssa laaditulla hakemuksella.<br />
– Joukkueemme oli osa suomalaista vienninedistämisdelegaatiota.<br />
Nyt joukkue tähtää syksyllä 2024 New Orleansissa käytävään kisaan.<br />
– Odotamme jo innolla tulevia haasteita, joihin valmistautumisessa<br />
huomioidaan Chicagon projektista kertyneet kokemukset. Hyvä yhteishenki<br />
ja oikea asenne ovat menestyksen keskeisiä tekijöitä. Aiempaa<br />
systemaattisempi ja aikaisemmin aloitettu harjoittelu mahdollisimman<br />
autenttisessa ympäristössä on myös tärkeää.<br />
Putkenkorjauksesta kisaamassa edessä vasemmalta oikealle Seppo<br />
Lius, Antero Dillström ja Mauno Pasanen. Takana Kim Nyman.<br />
ENTSO-E: Sähköä riittää<br />
Euroopassa talvikaudella<br />
viime talvea paremmin<br />
TUOREEN ENTSO-E:n Winter Outlook <strong>2023</strong>-<br />
2024 -raportin mukaan kaikki tulevan kauden<br />
tunnistetut riskit energianhuollolle johtuvat<br />
sääolosuhteista.<br />
Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa ikääntyvien<br />
kaasuvoimaloiden käytettävyys on<br />
edelleen päähaaste. Mikäli näille yksiköille<br />
sattuu paljon suunnittelemattomia käyttökatkoja,<br />
sähkön riittävyys alueella riippuu<br />
tuulivoiman saatavuudesta. Riskejä havaitaan<br />
myös Maltalla ja Kyproksella, joissa on<br />
vain vähän tai ei lainkaan liityntöjä manner-<br />
Euroopan sähköjärjestelmään.<br />
EU:n kaasuvarastot ovat tällä hetkellä<br />
lähes sataprosenttisesti täynnä eri puolilla<br />
Eurooppaa (GIE Aggregated Gas Storage<br />
Inventory), mikä takaa toimitusvarmuutta<br />
tulevana talvena. Kriittinen kaasumäärä (CGV)<br />
on laskenut noin kymmenen prosenttia viime<br />
talveen verrattuna. Raportin mukaan nämä<br />
seikat yhdessä uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin<br />
merkittävän laajentumisen sekä<br />
suunniteltujen keskeytysten vähäisemmän<br />
määrän kanssa viime talveen verrattuna mahdollistavat<br />
energian paremman riittävyyden<br />
ja vähäisemmän riippuvuuden kaasusta.<br />
Siltojen korjausvelka kasvaa<br />
VALTION omistamista 15 000 maantiesillasta huonokuntoisiksi luokiteltiin<br />
vuonna 2015 noin 600. Vuonna 2022 lukema oli jo lähes 800. Vastaavasti<br />
hyvässä kunnossa olevien maantiesiltojen lukumäärä on pudonnut samalla ajanjaksolla<br />
reippaasti.<br />
– Siltojen keskimääräinen kunto on heikentynyt ensisijaisesti kahdesta syystä.<br />
Ensinnäkin moni 1960–70-luvuilla rakennettu silta on vanhentunut ja siirtynyt<br />
luokitukseltaan huonokuntoiseksi samoihin aikoihin. Toiseksi kunnossapidon<br />
kustannustaso on noussut selvästi muun muassa Venäjän aloittaman hyökkäyssodan<br />
jälkeen. Rahalla saadaan yksinkertaisesti vähemmän, kertoo taitorakenneyksikön<br />
päällikkö Markku Äijälä Väylävirastosta.<br />
Silti noin 95 prosenttia maantiesilloista on erittäin hyvässä, hyvässä tai tyydyttävässä<br />
kunnossa. Kaikkiaan siltojen laskennallinen korjausvelka on kuitenkin<br />
kivunnut 340 miljoonaan euroon.<br />
– Yksittäisiä huonokuntoisia maantiesiltoja kuitenkin löytyy käytännössä<br />
joka puolelta maata.<br />
Äijälä korostaa, että Suomen siltojen vaurionsietokyky on silti edelleen varsin<br />
hyvä.<br />
Julkisessa keskusteluissa on noussut esille erityisesti logistisesti tärkeiden<br />
siltojen ongelmat. Keskustelua on käyty etenkin Kirjalansalmen sillan, Syrjäsalmen<br />
ratasillan sekä Taipaleen kanavasillan tilanteesta, lisäksi Helsingin kaupungin<br />
omistama ja ylläpitämä Kulosaaren silta on ollut otsikoissa.<br />
Silloille tehdään yleistarkastus viiden vuoden välein, ja tarvittaessa tarkempi<br />
erikoistarkastus.<br />
– Yllä mainittujen siltojen ongelmat ovat löytyneet normaalien prosessiemme<br />
mukaisesti. Silloille tehdään yleistarkastus viiden vuoden välein, ja tarvittaessa<br />
tarkempi erikoistarkastus.<br />
– Kyse on tietysti resursseista: maantiesiltojen korjauksiin pystytään tällä<br />
hetkellä kohdentamaan noin 75 miljoonaa euroa vuosittain, kun tarve olisi yli<br />
100 miljoonaa euroa, jotta korjausvelan kasvua pystyttäisiin hillitsemään, Äijälä<br />
muistuttaa.<br />
6 promaint 4/<strong>2023</strong>
70 prosentissa teollisuusalojen<br />
yrityksissä voi työskennellä englanniksi.<br />
70%Yli<br />
Monikielisten työyhteisöjen<br />
osuus on merkittävä<br />
TYÖVOIMAPULA on heikentyneen taloussuhdanteen<br />
myötä helpottunut useimmilla<br />
aloilla. Muutamaa alaa lukuun<br />
ottamatta myös kansainvälistä työvoimaa<br />
työllistävien työnantajien osuus on<br />
pienentynyt, mutta samalla työskentely<br />
englanniksi onnistuu paremmin yhä useammalla<br />
alalla. Tämä selviää palveluyhtiö<br />
Baronan valtakunnallisesta Kansainvälinen<br />
työvoima ja tulevaisuus <strong>2023</strong><br />
-tutkimuksesta, jossa kartoitettiin noin<br />
500 eri alan työnantajan työvoimatilannetta,<br />
näkemyksiä ja asenteita.<br />
Heikentynyt taloussuhdanne on vaikuttanut<br />
työvoimapulaan. Ainoastaan<br />
kaupan alalla työvoimapulan koetaan<br />
kasvaneen vuoden takaiseen verrattuna.<br />
Työvoimapula on vähentynyt eniten<br />
teollisuus- (-22 %), majoitus- ja ravintola-<br />
(-22 %) sekä rakennusalalla (-19 %).<br />
Tästä huolimatta teollisuuden alalla 29<br />
prosenttia vastaajista kuvaili nykyistä<br />
työvoimapulaa pahemmaksi kuin ennen<br />
koronapandemiaa.<br />
Tutkimuksen mukaan kansainvälistä<br />
työvoimaa työllistäneitä työnantajia löytyy<br />
eniten majoitus- ja ravintola-alalta<br />
(60 %), teollisuusalalta (54 %) ja julkiselta<br />
sektorilta (50 %).<br />
Alueellisesti näitä työnantajia oli eniten<br />
Itä-Suomessa (45 %) ja Uudellamaalla<br />
(43 %).<br />
Alojen välillä on merkittäviä eroja siinä,<br />
voiko organisaatiossa työskennellä<br />
englanniksi. Yli 70 prosentissa teollisuusalojen<br />
yrityksissä voi työskennellä englanniksi.<br />
Samaan prosenttilukuun päästään<br />
majoitus- ja ravintola-, informaatio-<br />
ja viestintäalalla. Tutkimuksen mukaan<br />
yhä useampi yritys, joka ei vielä ole palkanneet<br />
kansainvälisiä osaajia, on käynnistänyt<br />
keskustelun asiasta.<br />
– On myönteistä nähdä, että monikielisten<br />
työyhteisöjen osuus on kasvanut<br />
monella alalla. Käytännössä kansainväliset<br />
osaajat usein tarvitsevat mahdollisuuden<br />
työskennellä englanniksi ainakin<br />
työuransa alussa. Suomen kielen oppiminen<br />
ei tapahdu hetkessä, ja parasta tukea<br />
sille on nimenomaan työelämä, jossa uutta<br />
kielitaitoa pääsee käyttämään, , Baronan<br />
kansainvälisestä työvoimasta vastaava<br />
johtaja Elina Koskela toteaa.<br />
Yksityisen ja julkisen sektorin työnantajien<br />
kokemuksia selvittäneen kyselytutkimuksen<br />
toteutti Taloustutkimus<br />
kesä-elokuussa <strong>2023</strong>.<br />
NPY Cobra – tehokas ja nopea osienpesukone<br />
• pystyy pesemään hankalimmat paikat<br />
(öljykanavat yms.)<br />
• ei liuottimia, ei käryjä, ei vaarallisia aineita<br />
– työturvallisuus paranee<br />
• 80 bar paine<br />
• 60-asteinen pesuneste<br />
• tarvitsee vain valovirran ja paineilman<br />
• liikuteltavissa<br />
• täysihuoltopalvelu koko Suomessa<br />
• ei tarvitse sitoa pääomaa,<br />
laina-/leasing-vaihtoehdot<br />
• 300 kpl koneita toimitettu Suomessa<br />
tähän mennessä<br />
• 100 % suomalainen yritys<br />
Ota<br />
yhteyttä,<br />
niin<br />
tuodaan teille<br />
kone testiin!<br />
NPY Machinery Oy<br />
Topi Niemelä<br />
Puh. 044 5521 765<br />
topi.niemela@npy.fi
Lyhyesti<br />
Teknologiateollisuus<br />
panostaa 13,2 miljoonaa<br />
euroa tekoälyosaamisen<br />
kehittämiseen.<br />
Teknologiateollisuus: Tekoälyn<br />
mahdollisuuksiin on tartuttava nyt<br />
TEKNOLOGIATEOLLISUUS RY investoi kymmenen miljoonaa<br />
euroa tekoälyn hyödyntämisen vauhdittamiseen Suomessa.<br />
Lisäksi Teknologiateollisuuden 100-vuotissäätiö lahjoittaa 3,2<br />
miljoonaa Aalto-yliopiston uuden tekoälytutkimuksen keskuksen<br />
perustamiseen.<br />
Rahalla tuetaan huippuosaajien rekrytointeja yritysten ja yliopistojen<br />
yhteisprojekteihin, rahoitetaan yritysten tekoälyhankkeita<br />
ja niihin liittyviä ylempien korkeakoulututkintojen lopputöitä<br />
sekä perustetaan yritysvetoinen tekoälyverkosto.<br />
– Tekoälyn tarjoamiin mahdollisuuksin on tartuttava nyt, Teknologiateollisuuden<br />
toimitusjohtaja Jaakko Hirvola painottaa.<br />
Teollisuudessa soveltamismahdollisuuksia löytyy esimerkiksi<br />
koneoppimisessa, uusien materiaalien kehittämisessä, autonomisissa<br />
järjestelmissä sekä teollisten prosessien ja ennakoivan<br />
huollon kehittämisessä. Investoinnin toivotaan vauhdittavan<br />
tekoälyn käyttöönottoa erityisesti pk-yrityksissä.<br />
– Olemme Euroopassa jääneet jälkeen tekoälyinvestoinneissa<br />
verrattuna USA:han ja Kiinaan. Tekoälyosaamisen vahvistaminen<br />
on aivan olennaisessa roolissa Suomen talouden kestävän kasvun<br />
takaamisessa.<br />
Teknologiateollisuus haluaa investoinnillaan lisätä myös yritysten<br />
ja yliopistojen yhteistyötä soveltavassa tutkimuksessa<br />
sekä houkutella kansainvälisiä huippuosaajia Suomeen.<br />
Teknologiateollisuuden 10 miljoonan euron tekoälypanostus<br />
jakautuu seuraavasti:<br />
• 3,8 M€ tekoälyn kansainvälisten huippuosaajien rekrytointiin<br />
yritysten ja yliopistojen yhteiseen soveltavaan tutkimukseen<br />
ja tekoälyopetukseen<br />
• 2,8 M€ Teknologiateollisuuden jäsenyritysten tekoälykehityshankkeisiin<br />
siemenrahoituksena<br />
• 2,4 M€ stipendeinä ylemmän korkeakoulututkinnon lopputöihin<br />
• 1 M€ yritysvetoisen tekoälyverkoston käynnistämiseen.<br />
Simulaattoreilla lisää kiinnostavuutta<br />
prosessialan koulutukseen<br />
Kuva: Neste<br />
KEMIANTEOLLISUUS ry:n johtava asiantuntija Anni Siltanen toteaa,<br />
että siirtyminen fossiilittomaan yhteiskuntaan kaipaa osaajia toteutuakseen<br />
Suomessa ja muuallakin.<br />
– Varmaa on, että Suomi ei ole osaamiskilpailussa yksin, vaan<br />
samat haasteet koskevat oikeastaan jokaista maata Euroopassa. Kilpailu<br />
osaajista tulee taatusti vain kovenemaan, ja siksi alalle pitää saada<br />
enemmän motivoituneita opiskelijoita.<br />
Prosessilaitosta simuloiva digitaalinen opetusväline voi Siltasen<br />
mukaan olla uusi polku alan kiinnostavuuden nostamiseksi ammattikoulutuksessa.<br />
Neste on kehittänyt prosessiteollisuuden digitaalisen NAPCON-oppimisympäristön,<br />
johon kuuluu koko laitosta kuvaava simulaattori sekä<br />
yleisiin, jalostuksessakin esiintyviin ilmiöihin pureutuvia simulaatioihin<br />
perustuvia oppimispelejä.<br />
– Näiden opetusvälineiden avulla voidaan mielekkäästi harjoitella<br />
ja oppia prosessiteollisuuden perusteita niin tislauksen, virtauksen kuin<br />
lämmönsiirronkin osalta, sanoo Nesteen simulaattorikouluttajien tiiminvetäjä<br />
Marko Asujamaa.<br />
Simulaattori on alkujaan kehitetty Nesteen öljynjalostustarpeisiin,<br />
mutta koska myös muun prosessiteollisuuden toiminta perustuu<br />
samankaltaisiin kemiallisiin prosesseihin, simulaattoria voi Nesteen<br />
NAPCON-koulutustuotteiden tuotepäällikön Pekka Qvistin mukaan<br />
käyttää myös yleisenä prosessiteollisuuden opetusvälineenä.<br />
– Simulaattori pohjautuu pilvipalveluun. Enää ei tarvita erityisiä<br />
simulaattorikoulutushuoneita tai järeää tietokonekapasiteettia, vaan<br />
normaali nettiyhteys ja kannettava tietokone tai muutama isompi<br />
näyttö riittävät. Järjestelmä lienee laajuudessaan ja monipuolisuudessaan<br />
maailman kehittynein prosessialan simulaattori, Qvist sanoo.<br />
Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymän (Kpedun) teollisuus- ja logistiikka-alan<br />
toimialapäällikkö Petri Ahoniemi nostaa esiin sen, että<br />
monella nykynuorella saattaa olla ohut käsitys työstä ja työpaikoista,<br />
kun työn tekeminen on siirtynyt kauemmas normaalista elämästä ja<br />
muuttunut tavallaan näkymättömäksi.<br />
– Nuoret kantavat kuitenkin valtavaa vastuuta tulevaisuudesta. Nyt<br />
on tapahtunut jonkinlainen muutos siinä, että ollaan huomattu, kuinka<br />
työllistymällä teollisuuteen on mahdollista olla mukana puhtaamman<br />
huomisen luomisessa. Tätä pitäisi tuoda vielä paremmin esille esimerkiksi<br />
kouluissa, sillä ihmisten arvot ohjaavat loppujen lopuksi kaikkien<br />
käyttäytymistä, Ahoniemi lisää.<br />
8 promaint 4/<strong>2023</strong>
Näkökulma<br />
VILLE OJANEN<br />
PROFESSORI, TUOTANTOTALOUS, ERITYISESTI TEOLLISET INNOVAATIOT LUT-YLIOPISTO<br />
Kohti uusiutuvaa<br />
omaisuuden hallintaa?<br />
Standardointi<br />
osaamiseen ja sen<br />
merkitykseen<br />
yritysten kilpailukyvyn<br />
ja innovoinnin<br />
lähteenä täytyy<br />
kiinnittää entistä<br />
enemmän huomiota.”<br />
Trendit ohjaavat yritysten toimintaa,<br />
halusimme tai emme. Samoin<br />
erilaiset sääntelyt ja standardit.<br />
Vaikutukset ovat joko suoria tai<br />
epäsuoria. Osaltaan nämä näkyvät meillä<br />
yliopistomaailmassakin vaikkapa yrityksiin<br />
tehtävissä lopputöissä. Esimerkiksi<br />
hiilijalanjäljen laskentaan paneutuvia diplomitöitä<br />
on viime aikoina teetetty paljon<br />
eri toimialoille. Ei pelkästään siksi, että se<br />
on trendikäs aihe, vaan ne ovat vastanneet<br />
koettuun tarpeeseen. Myös tekoälyyn<br />
liittyvät aiheet ovat ymmärrettävästi olleet<br />
suosittuja.<br />
KUNNOSSAPITOON JA OMAISUUDEN<br />
hallintaan vaikuttavia kehityskulkuja ja<br />
näkökulmia ovat viime vuosina olleet esimerkiksi<br />
kestävä kehitys ja kiertotalous,<br />
lainsäädäntö ja regulaatiokehitys, uusien<br />
teknologioiden nousu, asiakasnäkökulman<br />
huomiointi, ekosysteemit ja alustaratkaisut<br />
sekä palvelullistuminen. Teknologiakehitys<br />
on tuonut kunnossapitoon<br />
paljon uutta, mikä on näkynyt vaikkapa<br />
sensoroinnissa, analytiikassa ja robotiikassa.<br />
Samoin kunnossapidon tärkeyttä ja<br />
roolia on täytynyt miettiä uudella tavalla<br />
osana tuotantojärjestelmän elinkaarta ja<br />
kestävää kiertotaloutta, huomioiden eri<br />
sidosryhmien vaatimukset.<br />
YRITYSTEN TÄYTYY TARKKAAN puntaroida,<br />
mitä trendejä kannattaa erityisesti<br />
lähteä seuraamaan ( ja mitä on pakko).<br />
Monet yllä mainituista asioista voivat<br />
tarjota merkittäviä hyötyjä esimerkiksi<br />
datan jakamiseen, mutta toisaalta ne eivät<br />
saisi liikaa monimutkaistaa kunnossa<br />
pidon operatiivista päätöksentekoa.<br />
Toiminnan ydinajatus ei saa kadota uudistumisen<br />
vimmassa ja innovointia ei pidä<br />
tehdä vain innovoinnin vuoksi. Mitä hyötyjä<br />
ja arvoa tarjotaan asiakkaille ja muille<br />
yhteistyötahoille? Innovaatiohan tarkoittaa<br />
muutosta. Kunnossapidossa muutoksen<br />
tasot ja innovointitavat voivat vaihdella<br />
teknisistä pikkuparannuksista laajoihin<br />
ekosysteemi-pohjaisiin omaisuuden hallinnan<br />
innovaatioihin, mitkä ravistelevat<br />
toimialaa. Molempia tarvitaan.<br />
YKSI MIELENKIINTOINEN NÄKÖKULMA<br />
innovaatiotoiminnan kehittymiseen on<br />
myös standardien merkityksen nousu. Nykyinen<br />
hallitus on <strong>2023</strong> hallitusohjelmassaan<br />
ilmoittanut myös Suomen kansallisen<br />
standardointistrategian laatimisesta, minkä<br />
tarkoituksena on standardoinnin roolin<br />
vahvistaminen suomalaisten yritysten kilpailukyvyn<br />
edistämisessä. Globaalin kilpailun<br />
vallitessa EU-tasolla on kehitetty ja tullaan<br />
kehittämään sääntelyä ja standardeja<br />
liittyen muun muassa datan jakamiseen ja<br />
tekoälyyn. Standardointiosaamiseen ja sen<br />
merkitykseen yritysten kilpailukyvyn ja<br />
innovoinnin lähteenä täytyykin Suomessa<br />
kiinnittää entistä enemmän huomiota,<br />
myös kunnossapidossa ja omaisuuden<br />
hallinnassa. Tämän lisäksi on muistettava,<br />
että kunnossapidossakin innovaatiotoiminnalla<br />
tulee aina olla tarkoitus, ja kaiken<br />
kehitystoiminnan tulisi olla vastuullista ja<br />
eettisesti kestävää.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 9
ALAN VAIKUTTAJA<br />
– Tiedostamme laajalti,<br />
että pitää siirtyä<br />
ennakoivaan kunnossapitoon<br />
ja hiljaisen<br />
tiedon saattaminen<br />
näkyväksi on hyvä<br />
asia. Pitkät perinteet<br />
omaavissa asiantuntijaorganisaatioissa<br />
ihmiset ovat kuitenkin<br />
tottuneita tekemään<br />
asioita tietyllä<br />
tavalla, Salla Marttonen-Arola<br />
sanoo.<br />
10 promaint 4/<strong>2023</strong>
ALAN VAIKUTTAJA<br />
Tutkijasta<br />
tekijäksi<br />
”Haastaisin kaikki kunnossapidon parissa työskentelevät<br />
miettimään, minkälaisia mahdollisuuksia nousee siitä, kun<br />
yhdistetään erilaisia osaamisalueita,” Salla Marttonen-Arola sanoo.<br />
TEKSTI: VAULA AUNOLA KUVAT: JEFUNNE GIMPEL<br />
Metson Interim Director, Performance<br />
Center, Salla Marttonen-Arola<br />
vaihtoi noin neljä vuotta sitten tutkijan<br />
uran käytännön kehitystehtäviin<br />
teollisuudessa.<br />
Heti alkuun kysyn häneltä, mikä sai valitsemaan<br />
kunnossapitoalan? Vastaus kumpuaa lapsuudesta. Pienen<br />
tytön sydän sykki numeroille.<br />
– Tykkäsin niistä kovasti, hän toteaa hymyillen ja<br />
lisää odottaneensa esikouluikäisenä isosiskoa koulusta<br />
kotiin, että pääsi tekemään matikan läksyjä.<br />
Matematiikasta tulikin yksi Sallan lemppareista heti<br />
ykkösluokalla, mutta siihen liittyvää erityistä haaveammattia<br />
hänelle ei kouluvuosien aikana tullut mieleen.<br />
– Lukion loppupuolella<br />
meille sitten esiteltiin erilaisia<br />
Halusin nähdä,<br />
miten kunnossapitoa<br />
kehitetään teollisuudessa<br />
käytännössä.<br />
yliopisto-opintoja ja tuotantotaloutta<br />
markkinoitiin monipuolisena<br />
tekniikan alana,<br />
sellaisena tekniikan moniosaajien<br />
koulutuksena. Se<br />
vetosi ja lähdin opiskelemaan<br />
Lappeenrannan teknilliseen<br />
yliopistoon, sillä periaatteella, että siellä saa tehdä ja oppia<br />
vähän kaikkea tekniikkaan liittyvää.<br />
Kunnossapito-alalle “sattumalta”<br />
Kunnossapidon pariin vastavalmistunut DI ajautui omien<br />
sanojensa mukaan “osittain sattumalta”.<br />
– Olin esittelemässä diplomityötä yliopiston seminaarissa<br />
ja mainitsin halustani jatkaa opintoja ja tehdä<br />
väitöskirjan. Ohjaava professori Timo Kärri tarttui tähän.<br />
Hän etsi samaan aikaan jatko-opiskelijaa tutkimaan<br />
teollisia kunnossapitopalveluja. Tarpeet kohtasivat.<br />
– Olin yliopistolla töissä sen ajan, kun tein väitöskirjaani.<br />
Avustin myös muussa tutkimuksessa ja tein opetushommia<br />
samalla.<br />
Sallan väitöskirja aiheesta “Modelling flexible asset<br />
management in industrial maintenance companies and<br />
networks” valmistui kymmenen vuotta sitten.<br />
– Silloin muun muassa omaisuuden hallinta oli uusi ja<br />
kova juttu, eikä sen arvo ole tietenkään mitenkään laskenut.<br />
Väitöskirjan valmistumisen jälkeen kului vielä joitakin<br />
vuosia LUT-yliopistossa.<br />
– Toimin tutkijana ja projektipäällikkönä. Käytännössä<br />
siis tutkin ja ohjasin kunnossapidon johtamiseen liittyvää<br />
tutkimusta ja opetusta.<br />
Tutkijaksi Englantiin<br />
Vuonna 2017 Salla sai EU:n Marie Skłodowska-Curie<br />
-rahoitusohjelman kautta nuorille lupaaville tutkijoille<br />
kohdennetun hankerahoituksen.<br />
Tutkimushankkeen rahoitusta haki<br />
kaikkiaan 8946 hakijaa eri puolilta<br />
Eurooppaa ja se myönnettiin 1253<br />
tutkijalle. EU-puiteohjelmassa kansainvälisellä<br />
yhteistyöllä oli iso rooli ja<br />
rahoituksen saaminen edellytti muuttoa<br />
Englantiin.<br />
– Lähdin Sunderlandin yliopistoon<br />
vetämään koneiden ja laitteiden kunnossapitoon liittyvää<br />
LeaD4Value-tutkimushanketta. Tutkimme siellä paikallisten<br />
auto- ja elintarviketeollisuuden yritysten kanssa,<br />
miten ne voisivat hyödyntää dataa kunnossapidossa.<br />
Kahden vuoden projektin päätyttyä Salla ja hänen miehensä<br />
päättivät muuttaa Brexitin alta takaisin Suomeen.<br />
Nuoren tutkijan palattua kotimaahan oli pienen itsetutkiskelun<br />
paikka.<br />
– Päätin, että nyt on aika nähdä se kolikon toinen puoli<br />
eli miten kunnossapitoa kehitetään teollisuudessa käytännössä.<br />
Työpaikka löytyi Outoteciltä nykyiseltä Metsolta<br />
pitkäaikaisten palvelusopimusten tuotepäällikkönä<br />
syksyllä 2019.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 11
ALAN VAIKUTTAJA<br />
Palvelujen tuotteistaminen<br />
Nyt Salla työskentelee Metsolla digitaalisesta<br />
tarjoomasta vastaavassa organisaatiossa.<br />
– Kuluneiden neljän vuoden aikana<br />
yrityksen nimi ja organisaation rakenne<br />
on muuttunut, ja oma tittelikin on vaihtunut,<br />
mutta kunnossapito on pysynyt<br />
koko ajan tärkeässä roolissa siinä, mitä<br />
nyt teen.<br />
– Käytännössä johdan nyt Digital Performance<br />
Centeriä, joka keskittyy tuottamaan<br />
etämonitorointi- ja analytiikkapalveluja<br />
Metson asentamalle laitekannalle. Tehtävämme<br />
on tuotteistaa asiantuntevuutta ja<br />
operoinnin osaamista niin, että sitä voidaan<br />
myydä etäpalveluna asiakkaille.<br />
– Vastuuta on siis tullut lisää, mutta<br />
samojen kysymysten kanssa painitaan kuin<br />
aiemminkin. Nyt tosin tuntuu siltä, että<br />
välillä löydetään myös vastauksia tai pystytään<br />
edes näkemään mitkä reitit eivät toimi.<br />
Kunnossapitopalveluja ja niiden digitalisoitumista<br />
mietin siis päivät pitkät.<br />
Näkökulmien yhdistäminen<br />
Salla toteaa, että kyseessä ei ole aivan helppo<br />
alue.<br />
– Meillä on asiantuntijoita, jotka tietävät<br />
prosesseista ja koneista hyvin paljon.<br />
Mietimme, miten heidän tietämyksensä<br />
saadaan ensinnäkin dokumentoitua niin,<br />
että joku muukin kuin vain yksi tietty asiantuntija<br />
voisi tuottaa palvelun. Ja edelleen,<br />
miten tämä osaaminen saadaan opetettua<br />
koneille, jotta pääsemme liikkeelle automatisoinnissa.<br />
– Näillä kehityslinjoilla ollaan ja pyrkimys<br />
on se, että tahti vaan kiihtyy jatkossa.<br />
Kunnossapitoa pitää kaupallistaa ja pitää<br />
rakentaa uusia palveluja perustuvat ne<br />
sitten tekoälyyn, muuhun softaan tai manuaalisempiin<br />
analyyseihin.<br />
– Olemme pikkuhiljaa opettelemassa<br />
asioita yhtä lailla me palveluntarjoajat kuin<br />
asiakasyritykset.<br />
Aina ei tarvitse olla edes kouluttautunut<br />
kunnossapitotekniikan kovaan perinteiseen<br />
ytimeen vaan riittää, että ymmärtää kunnossapidon<br />
perusteet.<br />
– Erilaisten näkökulmien yhdistäminen<br />
voi olla tosi arvokasta. Omalla kohdallani se<br />
on tuotantotalous, mutta se voi yhtä hyvin<br />
olla jotain aivan muuta.<br />
– Haastaisin kaikki kunnossapidon<br />
parissa työskentelevät miettimään, minkälaisia<br />
mahdollisuuksia nousee siitä, että<br />
yhdistetään erilaisia osaamisalueita.<br />
– Esimerkiksi alalla on ajettu vihreää<br />
siirtymää eteenpäin jo pitkään. Omaisuudenhallintahan<br />
kattaa koko elinkaaren.<br />
Tähänkin tarvitaan uusia osaajia, vihreän<br />
teknologian asiantuntijoita.<br />
Etäpalvelut ongelmien<br />
ratkaisijana<br />
– Palvelumuotoilussa kunnossapito ja kunnonvalvonta<br />
ovat tietenkin kaiken perusta.<br />
Sen päälle rakennetaan sitten suorituskykyä<br />
parantavia palveluja, jotka menevät<br />
komponentti- ja laitetasolta aina prosessitasolle<br />
asti.<br />
Konseptina on kerätä reaaliaikaista<br />
dataa koneista tai laitteista, jotka on<br />
asennettu asiakkaiden tuotantolaitoksille.<br />
Sen päälle rakennetaan proaktiivinen<br />
palvelu, jolla mahdolliset ongelmat<br />
korjataan.<br />
Salla mainitsee esimerkkinä kaivos- ja<br />
mineraaliteollisuuden, jossa mennään nyt<br />
enenevässä määrin kohti dataan perustuvaa<br />
kunnossapitoa ja etäpalveluja.<br />
– Näin ratkaistaan myös niitä ongelmia,<br />
jotka syntyvät siitä, että paikan päälle ei<br />
aina löydy osaavaa henkilökuntaa ja monet<br />
laitokset sijaitsevat kaukana kaikesta keskellä<br />
aavikkoa.<br />
– Monella muulla alallahan tämä siirtymä<br />
on jo tehty, hän lisää.<br />
Murros vaatii kaikilta<br />
Salla korostaa sitä, että käynnissä on iso<br />
muutos organisaatioille. Varsinaiseen<br />
muutosvastarintaan hän ei ole työssään<br />
törmännyt, mutta uusien toimintamallien<br />
läpivienti vaatii aikaa.<br />
– Tiedostamme laajalti, että pitää<br />
siirtyä ennakoivaan kunnossapitoon ja<br />
hiljaisen tiedon saattaminen näkyväksi<br />
on hyvä asia. Pitkät perinteet omaavissa<br />
asiantuntijaorganisaatioissa ihmiset<br />
ovat kuitenkin tottuneita tekemään asioita<br />
tietyllä tavalla.<br />
Muutokset ottavat aikaa organisaatioilta<br />
ja edellyttävät uudenlaista asennoitumista<br />
myös työntekijöiltä.<br />
– Ymmärrän hyvin, että saattaa olla<br />
esimerkiksi aika mukava tunne, kun<br />
asiantuntija voi tavallaan tuntea itsensä<br />
sankariksi mennessään pelastamaan<br />
tilannetta tuomalla paikalle kriittisen<br />
varaosan tai korjaamalla koneen.<br />
Tulevaisuudessa asioiden hoitamisen<br />
ei kuitenkaan enää pitäisi olla yksittäisten<br />
osaajien varassa.<br />
– Toisinaan yrityksen johtoportaan ja<br />
teknisen henkilökunnan väliltä puuttuu<br />
myös riittävä keskusteluyhteys. Jotkut<br />
puhuvat mieluummin värähtelystä tai likaantumisesta,<br />
kun toiset haluaisivat taas<br />
keskustella katteista ja budjeteista.<br />
– Näissä tilanteissa olen pyrkinyt rakentamaan<br />
siltoja näiden kuilujen yli ja<br />
uudet näkökulmat ja ajatukset on otettu<br />
hyvin vastaan kaikkialla, missä olen<br />
työskennellyt.<br />
Datan turvallisuus<br />
Yksi kehityksen suurista kysymyksistä on<br />
se, miten data suojataan.<br />
– Datan omistajuus ja se, miten se suojataan<br />
ovat tärkeitä kysymyksiä. Ne vaan<br />
korostuvat koko ajan sen myötä mitä syvemmälle<br />
kerättyyn dataan pyritään pureutumaan.<br />
Asiakkaan näkökulmasta silloin on<br />
kyse hyvin sensitiivisestä tiedosta.<br />
– Kaikki riippuu tavallaan siitä, mitä<br />
kerätyllä datalla halutaan tehdä ja onko kyseessä<br />
vain yksisuuntainen yhteys, silloinhan<br />
riskit ovat paljon pienemmät. Toisaalta<br />
tarvitsemme nimenomaan kaksisuuntaisen<br />
yhteyden, että laitteita voidaan hallita etänä.<br />
Uskon, että alalla on täysi halu siihen,<br />
että avun voi saada näin.<br />
– Tässä tulevat mukaan myös maantieteelliset<br />
ja kulttuurilliset erot sekä erilaiset<br />
lainsäädännöt. Jonkinlainen kaikkia<br />
tyydyttävä ratkaisu tähän varmasti löytyy,<br />
Erilaisten<br />
näkökulmien<br />
yhdistäminen voi<br />
olla tosi arvokasta.<br />
12 promaint 4/<strong>2023</strong>
ALAN VAIKUTTAJA<br />
kunhan riskejä, hyötyjä ja kustannuksia on<br />
puntaroitu.<br />
Kunnossapito tulevaisuudessa<br />
– Yleisesti kunnossapito tulee muuttumaan,<br />
se tulee olemaan vähän erinäköistä kuin<br />
mihin on totuttu eikä siitä pääse mihinkään.<br />
Samat vanhat perusteet ovat kuitenkin siellä<br />
taustalla. Ne eivät häviä.<br />
Entä, missä ollaan 50 vuoden päästä?<br />
– Tosi vaikea sanoa. Ainakin pitäisi<br />
olla itsestäänselvyys, että kun ostat uuden<br />
koneen tai laitteen niin siihen tulee<br />
etäyhteys laitevalmistajalle. Näin laitevalmistajan<br />
kunnossapitäjät pystyvät<br />
seuraamaan asioita, lähettämään ja suosittelemaan<br />
palveluita, sekä toimittamaan<br />
varaosia tarpeen mukaan. Tämä olisi<br />
olennainen osa toimitusta eikä siitä enää<br />
neuvotella erikseen asiakkaan kanssa,<br />
eikä asiakkaan tarvitsisi kysyä, onko tämä<br />
turvallista?<br />
– Tekoäly voisi myös hoitaa ne kaikki rutiininomaiset<br />
ja typerimmät hommat niin,<br />
ettei kenenkään enää tarvitse istua keskellä<br />
yötä tuijottamassa jotain näyttöä vaan data<br />
kerättäisiin automatiikalla ja informaatio<br />
lähtisi eteenpäin tarpeen mukaan. Dataanalyysin<br />
pohjalta aamulla töihin tulevat<br />
asiantuntijat voisivat sitten reagoida asioihin<br />
tarpeellisella tavalla.<br />
– Onhan puhuttu paljon esimerkiksi<br />
etäoperoitavista automatisoiduista kaivoksista.<br />
Puolen vuosisadan kuluttua varmaan<br />
aiheesta keskustellaan vielä enemmän,<br />
mutta en osaa ennustaa ollaanko vielä ihan<br />
toteutus vaiheessa.<br />
– Tässä on niin paljon perustavanlaatuista<br />
olevaa työtä tekemättä sitä ennen.<br />
Naisena miesvaltaisella alalla<br />
– En mieti asiaa kovinkaan usein. Menen<br />
sisältö edellä. Tykkään numeroista ja siksi<br />
olen täällä.<br />
– Plussana voi ehkä mainita, että kun<br />
tutkijana vierailin tieteellisissä konferensseissa<br />
niin sadan osallistujan joukossa oli<br />
usein vain muutamia naisia. Ja heistäkin<br />
osa oli kollegoitani, koska meillä oli naisvaltainen<br />
tutkimusryhmä. Oli ainakin helppo<br />
jäädä ihmisten mieleen eikä tarvinnut montaa<br />
kertaa esittäytyä.<br />
– Varsinkin nyt koronan jälkeen suurin<br />
huomioni on kiinnittynyt siihen, että saan ihmiset<br />
ympäri maailmaa etäkokouksiin niin,<br />
ettei kenenkään tarvitse herätä keskellä yötä.<br />
Toki joskus havahdun siihen, että olen ainoa<br />
nainen kokouksessa, jossa on läsnä<br />
20 ihmistä.<br />
– Enemmän asiaa joutuu pohtimaan<br />
rekrytoinneissa. Haastattelen usein miespuolisia<br />
hakijoita ympäri maailmaa eri<br />
kulttuureista. En voi tietenkään loukata<br />
ketään, kysymällä onko hänelle ongelma,<br />
jos esihenkilö on nuori nainen. Sen sijaan<br />
hyvin selkeästi kerron olevani rekrytoiva<br />
esihenkilö, jolle uusi työntekijä sitten<br />
raportoi. Jätän siis tavallaan vastuun<br />
kuulijalle.<br />
Monimuotoisuus voimavarana<br />
– Metsolla kiinnitetään nykyään paljon<br />
huomiota monimuotoisuuteen ja mielestäni<br />
se on myös selvästi lisääntynyt.<br />
Aktiivisesti pyritään vaikuttamaan<br />
esimerkiksi siihen, että naiset rohkenevat<br />
etenemään urallaan ja hakeutumaan johtotehtäviin.<br />
– Olen esimerkiksi itse osallistunut<br />
Metson järjestämään naisille suunnattuun<br />
mentorointiohjelmaan ja inklusiivisen rekrytoinnin<br />
koulutukseen.<br />
– Viime kädessä on tietenkin kysymys<br />
sitä, kuinka moni nainen lähtee kouluttautumaan<br />
alalle. Siinä eivät yritysten sisäiset<br />
käytännöt auta. Voin kyllä suositella, jos<br />
numerot ja tekniikka kiinnostavat.<br />
Monimuotoisissa tiimeissä yhdistyvät<br />
erilaiset ajattelutavat ja siitä hyötyvät kaikki.<br />
– Johtajat, joiden kanssa olen keskustellut<br />
tunnistavat monimuotoisuuden arvon<br />
tiimeissään. Päinvastoin, jos tiimissä on<br />
liian paljon samalla tavalla ajattelevia ihmisiä<br />
kehitys saattaa ennemmin tai myöhemmin<br />
hidastua.<br />
<strong>Promaint</strong>in rooli<br />
LUT-yliopistolla vietettyjen vuosien aikana<br />
Salla teki yhteistyötä myös <strong>Promaint</strong>-yhdistyksen<br />
kanssa.<br />
– Meillä oli yhteistutkimushanke, johon<br />
osallistuin. Sen jälkeen en ole ollut muuten<br />
aktiivi, mutta olen käynyt joissakin tilaisuuksissa<br />
puhumassa.<br />
<strong>Promaint</strong>in toimintaa hän pitää tärkeänä<br />
alan kehityksen kannalta.<br />
– Yhdistys tekee hyvää työtä monella eri<br />
osa-alueella. Ja voi tavallaan olla yksi sanansaattaja<br />
juuri sen vuoropuhelun suhteen,<br />
mitä alalle kaipaan. Ääneen pääsevät niin<br />
kunnossapitäjät, yrityksien johto kuin softan<br />
kehittäjätkin.<br />
– Myös opiskelijoiden suuntaan <strong>Promaint</strong><br />
on avainasemassa. On hyvä muistaa,<br />
että suomalainen insinööriosaaminen on<br />
edelleen arvossa maailmalla. Itsekin pyrin<br />
rekrytoimaan myös suomalaisia osaajia<br />
Metsolle töihin.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 13
ENERGIAMURROS<br />
Tuulivoima<br />
tuo työtä<br />
TEKSTI: JOHANNA SULA, SUOMEN TUULIVOIMAYHDISTYS RY<br />
KUVAT: TUULIA ENERGY OY, JANNE KÖRKKÖ<br />
Tuulivoima tarjoaa työtä jo tuhansille suomalaisille.<br />
Niin suunnittelun, rakentamisen kuin tuotannonkin<br />
vaiheissa käytetään paljon kotimaista osaamista.<br />
Tuulivoimaloiden huolto tehdään isolta osin<br />
työssäkäyntialueelta käsin.<br />
14 promaint 4/<strong>2023</strong>
ENERGIAMURROS<br />
Tuulivoiman työllisyysvaikutukset muodostuvat<br />
tuulivoimahankkeiden suunnittelusta, rakentamisesta,<br />
käytöstä ja kunnossapidosta sekä<br />
tuulivoimaloissa käytettävien komponenttien ja<br />
materiaalien teollisesta valmistamisesta.<br />
Tuulivoimahanke luo eniten työpaikkoja sen tuotantovaiheessa,<br />
joka on elinkaaren vaiheista pitkäkestoisin<br />
eli jopa 35 vuotta. Myös suurin osa tuulivoimahankkeiden<br />
suorista työllisyysvaikutuksista syntyy tuotantovaiheen<br />
aikana, johon kuuluvat olennaisesti tuulivoimalan käyttö-,<br />
huolto- ja korjaustoimet.<br />
Voimaloita huolletaan parityöskentelynä ja tiimien<br />
huoltopisteet sijaitsevat aina lähellä tuulipuistoa, työssäkäyntialueella.<br />
Tuulivoimalavalmistaja palkkaa nämä<br />
tiimit omiin nimiinsä tai ostaa palvelun tuulivoimaloiden<br />
huoltoon erikoistuneelta palveluntarjoajalta. Tyypillisesti<br />
voimalavalmistaja perehdyttää ja kouluttaa itse henkilöstönsä<br />
erityisosaamista vaativiin tehtäviin. Tuulivoimaloiden<br />
etäseuranta hoidetaan usein ulkomailta keskitetysti,<br />
mutta seurantaa tehdään myös kotimaassa joko voimaloiden<br />
omistajien omassa organisaatiossa tai alihankkijalta<br />
ostettuna palveluna. Lisäksi Suomessa on lapahuoltoon<br />
sekä erityisesti Pohjolan jäätäviin olosuhteisiin erikoistuneita<br />
yrityksiä, jotka ovat kasvattaneet toimintaansa myös<br />
ulkomailla.<br />
Tuulipuistot vaativat muutakin kuin voimaloiden kunnossapitoa<br />
ja huoltamista. Teiden ja sähköverkon ylläpidosta<br />
ja kunnostuksesta vastaa suurelta osin paikallinen<br />
henkilöstö, sillä vaadittavat vasteajat ovat usein lyhyitä ja<br />
työn tarve voi olla ennalta arvaamatonta tai määrällisesti<br />
skaalautuvaa.<br />
Koulutus alalle on vielä pirstaleista<br />
Suomessa tuulivoimaloiden huollon ja kunnossapidon<br />
tehtävissä työskentelevien turvallisuudesta huolehditaan<br />
tarkasti. Käytännöt ja esimerkiksi korkealla työskentelyyn<br />
liittyviä koulutuksia koskevat vaatimukset voivat kuitenkin<br />
vaihdella. Tuulivoimaloissa työskentelevän henkilön<br />
täytyy pääsääntöisesti suorittaa Global Wind Organisationin<br />
(GWO) turvallisuuskoulutuskokonaisuus Basic Safety<br />
Training (BST). Lisäksi voimalavalmistajat järjestävät<br />
tyyppikohtaisia, omiin voimaloihinsa ja tiettyihin työtehtäviin<br />
liittyviä koulutuksia. Merituulivoimaloissa työskentelevältä<br />
vaaditaan lisäksi GWO:n Sea Survival -kurssin<br />
suorittamista.<br />
Rakentamis- ja tuotantovaiheessa tuulivoimahankkeessa<br />
tarvitaan muun muassa rakennuttamispäälliköitä,<br />
logistiikan osaajia, nostamisen ammattilaisia, maanrakennusta,<br />
sähkötekniikkaa, hydrauliikkaa, tietotekniikkaa<br />
ja asiakaspalvelua sekä hyviä vuorovaikutustaitoja. Myös<br />
englanninkielentaito on välttämätöntä, sillä ala on hyvin<br />
kansainvälinen ja eri järjestelmät ovat pääsääntöisesti<br />
englanninkielisiä.<br />
Alalla on käynnissä jatkuva rekrytointi ja työpaikkoja<br />
on avoinna huollon ja kunnossapidon osaajille sekä palveluntarjoajille.<br />
Haasteena on tällä hetkellä se, että tuulivoima-ala<br />
on Suomessa vielä suhteellisen nuori työllistäjä ja<br />
täsmäkoulutus, ja sitä kautta normaali väylä siirtyä alan<br />
töihin, puuttuu.<br />
4/<strong>2023</strong> 3/<strong>2023</strong> promaint 153
Ennakoi.<br />
Varaudu.<br />
Menesty.<br />
Onko organisaatiosi valmis, jos jotain<br />
yllättävää tapahtuu? Häiriötilanteessa toiminta<br />
keskeytyy ja kilpailukyky katoaa nopeasti, jos<br />
varautuminen on puutteellista.<br />
Millog on Suomen Puolustusvoimien strateginen<br />
kumppani, joka turvaa myös yritysten,<br />
kuntien ja viranomaisten toimintaa kaikissa<br />
tilanteissa. Meiltä saat apua kunnossapitoon<br />
ja logistiikkaan, riskien hallintaan sekä<br />
toimintakyvyn ylläpitoon ja kehittämiseen<br />
laitteiden ja järjestelmien koko elinkaarelle.<br />
MILLOG.FI<br />
Millog-yhtiöt turvaa yritysten ja viranomaisten huoltovarmuutta sekä toiminnallista<br />
tehokkuutta kaikissa tilanteissa ja olosuhteissa. Avaintoimialojamme ovat teollisuus, infra ja<br />
liikenne sekä maanpuolustus ja viranomaistoiminta. Millog Oy, Millog Marine & Power Oy ja<br />
Senop Oy muodostavat yhdessä Millog-yhtiöt.
ENERGIAMURROS<br />
Kunnossapidon palvelujen tarve lisääntyy<br />
– Tuulivoimaloiden kaikki pääkomponentit tarvitsevat samalla<br />
tavalla huoltoa ja kunnossapitoa kuin mikä tahansa<br />
tuotantolaitos. Nykyisillä EU-tason kasvuinvestoinneilla<br />
tuulivoiman kasvukerroin tulee pysymään korkeana pitkälle<br />
tulevaisuuteen. Tämä tulee generoimaan ennennäkemättömän<br />
paljon uutta liiketoimintaa huollon ja<br />
kunnossapidon osalta. Liiketoiminta koostuu erilaisista<br />
tuulivoimaloiden huoltotoimenpiteistä, joita löytyy yksinkertaisista<br />
pulttien kiristelyistä tuulivoimalan lavalla<br />
tapahtuviin komposiittikorjauksiin asti, Euroopan liiketoimintoja<br />
Bladefencellä johtava Tomas Salmi kertoo.<br />
– Tuulivoimalan keskimääräinen elinajanodote on noin<br />
35 vuotta. Luonnollisesti voimaloiden ikääntyessä tarve<br />
kunnossapitämiseen lisääntyy huomattavasti. Tänä aikana<br />
suuripiirteinen kunnossapidon rahallinen arvo on noin 1,5<br />
miljoonaa per maatuulivoimala, tulevaisuuden merituulivoimaloissa<br />
huomattavasti enemmän. Puhutaan todella<br />
merkittävistä rahasummista vuositasolla, hän jatkaa.<br />
Salmen mukaan tuulivoimaloiden huoltoon ja kunnossapitoon<br />
palvelua tuottavilta henkilöiltä ja yrityksiltä<br />
vaaditaan ennen kaikkea projektiosaamista sekä hyvää<br />
teknistä osaamista. Näiden avulla kunnossapidon yleensä<br />
aikakriittiset projektit saadaan vietyä sovitusti maaliin.<br />
Alalle tarvitaan myös teknisesti osaavaa paikallista henkilökuntaa.<br />
– Suomen koulutusjärjestelmä ei ole vielä reagoinut<br />
tarvittavalla tavalla tähän ongelmaan, ja alan osaajia joudutaan<br />
tuomaan usein ulkomailta, Salmi harmittelee.<br />
– Suomalaisten korkea tekninen osaaminen ja niihin<br />
liittyvät innovaatiot ovat ilman muuta avainasemassa<br />
kansainvälistymisen suhteen. Yleisesti ottaen skandinaavinen<br />
laatuajattelu on erittäin korkeatasoista, ja vaikka<br />
kunnossapidon työt ovat teknisesti usein yksinkertaisia,<br />
on laadukkaille tekijöille kysyntää myös rajojen ulkopuolella.<br />
Uusien teknologioiden tuonti tällaiseen ympäristöön<br />
on hyvä käytännön esimerkki mahdollisuudesta saavuttaa<br />
kilpailuetua.<br />
Vuosikymmenien vaikutukset<br />
Pelkästään kaksi eniten Suomeen toimittanutta voimalavalmistajaa<br />
työllistävät tällä hetkellä yhteensä yli 300 huollon ja<br />
kunnossapidon ammattilaista. Yksi suurimpia voimaloiden<br />
valmistajia on saksalainen Nordex, jolla on toistakymmentä<br />
huoltopistettä eri puolella Suomea.<br />
– Valmistamiemme tuulivoimaloiden kunnossapidosta<br />
syntyneet työelämävaikutukset näkyvät paikallisesti hyvinkin<br />
jopa yli 30 vuotta. Tarvitsemme mm. tuulipuistoalueiden<br />
teiden kunnossapitoa, eri alojen alihankkijoita, työkalujen<br />
huoltoa ja kalibrointia sekä autojen huoltoa. Lisäksi vuokraamme<br />
kiinteistöjä huoltopisteitämme varten ja hankimme<br />
paikallisista yrityksistä kulutusmateriaaleja sekä pienempiä<br />
varaosia, Local Operations Manager Katarina Brewer Nordexilta<br />
listaa.<br />
– Jos meille tarjotaan alihankintana töitä, joka tapahtuu<br />
tuulivoimalassa, henkilöstöllä on oltava GWO-koulutus sekä<br />
korkealla työskentelyyn liittyvä lääkärintarkastus, sähkö- ja<br />
työturvallisuuskortti sekä tarvittavat suojavaatteet.<br />
Yrityksen oma koulutus<br />
Voimalan tehokkuuteen ja näin myös käyttöikään vaikuttaa<br />
moni seikka; muun muassa se, miten voimalaa huolletaan.<br />
Porilainen Tuulia Energy Oy vastaa tähän haasteeseen<br />
ja on jo muutaman vuoden ajan tarjonnut projektinhallinta-<br />
ja mittauspalveluiden lisäksi kokonaisvaltaista<br />
huoltoa tuulivoimaloille.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 17
ENERGIAMURROS<br />
– Mikäli tuulivoimala ei pyöri, luultavasti me<br />
olemme siellä, naurahtaa Tuulia Energyn myyntija<br />
kehitysjohtaja Emma Kousa.<br />
Kousa on ollut mukana Tuulia Energyllä vuoden<br />
verran ja ennen sitä tehnyt pitkälti koko työuransa<br />
tuulivoimalavalmistajien palkkalistoilla.<br />
Tuulia Energy kasvoi huiman harppauksen keväällä<br />
<strong>2023</strong>, kun yrityskaupan myötä sen tiimiin<br />
liittyi 30 vahvaa tuulivoimaosaajaa JBE Serviceltä<br />
Iistä.<br />
– Ala kasvaa huimaa vauhtia, ja arviomme mukaan<br />
koko alan kasvu jatkuu aina vuoteen 2040<br />
saakka.<br />
Kasvu tarvitsee tekijöitä. Tuulialla onkin nähty<br />
tarpeelliseksi kouluttaa tuulivoima-asentajia myös<br />
itse, sillä kyseessä on uusi, vauhdilla kasvava ammattiryhmä.<br />
– Vuonna 2017 titteliä tuulivoima-asentaja ei<br />
vielä edes tunnettu, Kousa muistuttaa.<br />
Kuinka paljon voimalan ikää tai tehokkuutta voidaan<br />
sitten huollon avulla kasvattaa?<br />
– Tarkkaa arviota ei tietenkään voida antaa, sillä<br />
lopputulokseen vaikuttaa moni muukin seikka,<br />
mutta hyvin huollettu ja valvottu voimala on takuuvarmasti<br />
vastakohtaansa tuottavampi.<br />
Tuulivoimasta Suomen<br />
suurin sähkön lähde<br />
MAA- JA MERITUULIVOIMA on merkittävä keino vähentää<br />
energiantuotannon hiilidioksidipäästöjä ja siten torjua<br />
ilmastonmuutosta. Tuulivoimarakentamisen kasvu jatkuu ja<br />
vuoteen 2027 mennessä tuulivoima tulee olemaan Suomen<br />
suurin sähköntuotannon muoto. Tuulivoiman tuottaman<br />
puhtaan sähkön avulla mahdollistamme myös teollisuuden,<br />
liikenteen ja lämmityksen puhdistumisen hiilineutraaliksi<br />
lähitulevaisuudessa.<br />
Tulevaisuudessa pelkästään merituulivoima voi työllistää<br />
suomalaisia jopa 148 000 henkilötyövuoden edestä. Tällä<br />
hetkellä Suomessa on vireillä merituulivoimaa reilu 33<br />
gigawatin (GW) edestä. Kehitteillä olevien hankkeiden on<br />
arvioitu toteutuvan vuoteen 2045 mennessä. Jos määrästä<br />
valmistuu 75 prosenttia, ovat kiinteistö- ja yhteisöveroista<br />
sekä ansiotyön verotuksesta kertyvät verohyödyt Suomelle<br />
arviolta 3,8 miljardia euroa*). Merituulivoima tuottaisi<br />
puhdasta sähköä enemmän kuin omaan tarpeeseemme, jolloin<br />
tuotantokapasiteetti houkuttelisi myös lisää työtä tuovia<br />
investointeja Suomeen.<br />
*) Gaia Consulting Oy selvitys suomalaisen merituulivoiman<br />
aluetalousvaikutuksista (<strong>2023</strong>)<br />
TULEVAISUUDEN USKO ALALLA<br />
ON VAHVA<br />
Hankkeet 12/2022<br />
TUULIVOIMA ON NOPEASTI<br />
RAKENNETTAVISSA<br />
7/<strong>2023</strong> – 12/2025 Tuulivoimakapasiteetti<br />
kasvaa ainakin 50 %<br />
Maatuulivoima<br />
12/2022<br />
~ 50 GW<br />
300 hanketta<br />
Merituulivoima<br />
12/2022<br />
~ 33 GW<br />
15 hanketta<br />
Asennettu tuulivoimakapasiteetti<br />
6/<strong>2023</strong><br />
6,1 GW<br />
1468 tuulivoimalaa<br />
Valmistumassa<br />
7-12/<strong>2023</strong><br />
1,1 GW<br />
182 tuulivoimalaa<br />
Hankkeet 12/2022<br />
Maatuulivoima<br />
5/<strong>2023</strong><br />
Merituulivoima<br />
5/<strong>2023</strong> *<br />
Valmistumassa<br />
2024<br />
Valmistumassa<br />
2025<br />
~ 63 GW<br />
380 hanketta<br />
~ 58 GW<br />
32 hanketta<br />
1,1 GW<br />
173 tuulivoimalaa<br />
1 GW<br />
150 tuulivoimalaa<br />
* Kesällä <strong>2023</strong> myönnetty useita tutkimuslupia<br />
talousvyöyhykkeelle – ne eivät ole luvussa mukana.<br />
Investointipäätöksestä menee 1-3 vuotta siihen, että<br />
tuulivoimalat ovat sähköntuotannossa.<br />
18 promaint 4/<strong>2023</strong>
Hardox® HiAce on uusin lisä Hardox®- kulutuslevyvalikoimaan.<br />
e on valkorsi ankaavaa kulutusta a korroosiota vastaan.<br />
Hardox® HiAce on erinomaisilta ominaisuuksiltaan vastaava<br />
kuin Hardox® sen rinell-kovuus on H a<br />
ary-iskukokeen väimmäisarvo - ssa. ullistavaa<br />
on se miten Hardox® HiAce seläää korroosion. un Harvot<br />
ovat matalamia se voi identää käyiän oa<br />
kolminkertaiseksi Hn teräkseen verrauna.<br />
hardox.fi
OMAISUUDENHALLINTA<br />
TEKSTI: FINGRIDIN YKSIKÖN PÄÄLLIKKÖ KIMMO MUTTONEN, KUNNONHALLINTAPÄÄLLIKKÖ JUKKA KOTISAARI, ERIKOISASIANTUNTIJA<br />
SAMPO TURUNEN (TOISIOJÄRJESTELMÄT) JA VANHEMPI ASIANTUNTIJA TUOMAS LAITINEN (VERKON ELINKAARENHALLINTA)<br />
KUVAT: FINGRID<br />
Merkittävää<br />
tehokkuutta<br />
Fingridillä on tehty laajoja muutoksia<br />
sähköverkkojen kunnossapidon käytäntöihin<br />
uusien työkalujen avulla viime vuosina.<br />
Taustaksi on mainittava, että kunnossapidossa<br />
on vuosien saatossa tapahtunut<br />
merkittäviä muutoksia, kun<br />
lentokoneteollisuudesta tutut opit<br />
ovat alkaneet voimakkaammin saada jalansijaa<br />
MSG-dokumenttien myötä. Vaikka historia ulottuu<br />
näissä aina vuoteen 1968, niin perusteet<br />
ovat vasta myöhemmin alkaneet levitä muille<br />
toimialoille. Kun kunnossapidossa alettiin siirtyä<br />
omaisuuden hallintaa kohti, eli tarkastelemaan<br />
asioita käyttövarmuuden ja elinkaariajattelun<br />
näkökulmista, alkoi syntyä myös omaa standardointia,<br />
kuten ISO 55001, jota myös Fingrid<br />
noudattaa. Maailmalla on käytössä myös muita<br />
standardeja omaisuuden hallintaan, kuten SAEjärjestön<br />
standardit. Kuitenkin sähköverkkojen<br />
osalta ISO55001 on vakiinnuttanut asemansa.<br />
Sähköverkkojen perinteisestä aikaperusteisesta<br />
kunnossapidosta on kehityksen myötä<br />
siirrytty kohti kuntopohjaista kunnossapitoa,<br />
jolloin toiminta on ennakoivampaa ja luotettavampaa.<br />
Tässä on hyvä ymmärtää myös erilaisten<br />
kunnossapitotapojen nimeämiset. Kunnossapitostrategioita<br />
nimetään eri yhteyksissä hieman<br />
eri tavoin, mutta yhteistä on kuitenkin pyrkimys<br />
kunnossapitoon, jossa luotettavuus on keskeisessä<br />
asemassa. Tästä monesti käytetään termiä<br />
RCM, mutta sen kanssa tulee olla varovainen,<br />
koska alkuperäinen RCM on puhtaasti ilmailualan<br />
tapa toimia, ja siksi erittäin raskas perinteisille<br />
aloille.<br />
Kehityksen myötä on alettu hyödyntämään<br />
parempia data-analytiikkatyökaluja huoltojen<br />
kohdistamiseen ja ajoittamiseen. Fingridillä on<br />
tehty merkittäviä muutoksia niin ensiö- kuin<br />
toisiopuolen kunnossapitokäytäntöihin uusien<br />
työkalujen avulla. Työkalut, datankeräysalustas-<br />
ta aina kirjauskäytänteisiin saakka, ovat alkaneet<br />
vaikuttaa huoltojen kohdistamiseen ja oikeaaikaiseen<br />
suorittamiseen. Toisiojärjestelmien<br />
osalta perinteisestä suojarelekoestamisesta voitiin<br />
luopua merkittävissä määrin, kun datamalleilla<br />
pystyttiin kohdentamaan ennakkohuoltoja<br />
aiempaa paremmin.<br />
Kohti järjestelmäkeskeistä koestusta<br />
Fingrid aloitti portaittaisen siirtymän kohti<br />
järjestelmäkeskeistä koestusta, koska datan<br />
analysointi viimeisen 15 vuoden ajalta osoitti,<br />
että suurin osa aiemmin havaituista vioista ei<br />
kohdistunut enää yksittäisiin laitteisiin vaan<br />
järjestelmän kokonaistoimintaan. Perinteinen<br />
kausikoestus, missä testattiin pääasiallisesti yhtä<br />
suojalaitetta kerrallaan ei ollut enää tehokas työkalu<br />
vikojen löytämiseen. Työtavat ja ohjeistus<br />
päivitettiin siis tälle vuosikymmenelle ja samalla<br />
kustannustehokkaammaksi.<br />
Jatkuva-aikainen<br />
sähköpur<br />
kausten<br />
valvonta voi<br />
mahdollistaa<br />
esimerkiksi<br />
virtamuuntajavaurion<br />
tunnistamisen<br />
hyvissä ajoin.<br />
20 promaint 4/<strong>2023</strong>
OMAISUUDENHALLINTA<br />
Yksi merkittävä<br />
muutos on<br />
laitteista saatavan<br />
datan parempi<br />
hyödynnettävyys.”<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 21
OMAISUUDENHALLINTA<br />
Sähköaseman laitekaappi aktiivisen ilmanvaihdon<br />
asentamisen jälkeen.<br />
Sähköaseman laitekaappi ennen aktiivisen ilmanvaihdon<br />
asentamista.<br />
Asemakäynnit ovat harventuneet<br />
Yksi merkittävä muutos kantaverkon toisiojärjestelmien<br />
osalta on myös laitteista saatavan datan<br />
parempi hyödynnettävyys. Vielä vuosituhannen<br />
vaihteessa vikojen jälkeiset häiriötallenteet tai<br />
tarkat relekohtaiset tapahtumalistat saatettiin<br />
joutua johtohäiriön jälkeen noutamaan henkilötyövoimin<br />
suoraan sähköasemalta. Nykyisin<br />
lähes kaikkien sähköasemiemme toisiojärjestelmät<br />
ovat suojattujen etäyhteyksien kautta<br />
tavoitettavissa. Laitteista<br />
saatava data on myös<br />
huomattavasti aiempaa<br />
tarkempaa, mikä mahdollistaa<br />
yhdessä teknisen<br />
dokumentaation<br />
kanssa hyvät pohjatiedot<br />
vikojen analysointiin.<br />
Tämä on mahdollistanut<br />
myös uudet tehokkaammat toimintatavat vikaja<br />
häiriötilanteiden ratkaisemiseen. Fingridillä<br />
onkin ollut liki kolme vuotta toiminnassa sisäinen<br />
toisiojärjestelmien 24/7 varallaolotoiminta,<br />
missä vian tai hälytyksen sattuessa järjestelmän<br />
käytettävyys varmennetaan aina ensin etäältä<br />
ennen palvelutoimittajan lähettämistä kohteeseen.<br />
Toimintamallilla on voitu siirtää valtaosa<br />
toisiojärjestelmien vikatilanteiden selvittämisistä<br />
ja korjaamisista päivätyöajoille (7–17). Samalla<br />
asemakäyntien määrä on vähentynyt jopa 60<br />
prosenttia, kun kohteeseen lähetetään suoraan<br />
oikeat resurssit oikeiden varaosien kanssa.<br />
Etäkäytön tiukat<br />
tietoturvavaatimukset<br />
Sähköaseman toisiolaitteiden etähallinta mahdollistaa<br />
edellä kuvatulla tavalla tehokkaan vianselvityksen,<br />
vasteaikojen nopeuttamisen ja laitteista<br />
saatavien lokitietojen<br />
ja tallenteiden täysimittaisen<br />
Asemakäyntien hyödyntämisen kunnossapitotoiminnassa.<br />
Samaan<br />
määrä on<br />
aikaan se asettaa entistä<br />
vähentynyt jopa<br />
tiukempia vaatimuksia etäkäytön<br />
kontrolleille ja koko<br />
60 prosenttia.”<br />
sähköasema-arkkitehtuurin<br />
tietoturvalle. Etäyhteyksissä<br />
onkin siirrytty keskitettyihin, tiukasti rajattuihin<br />
ja valvottuihin ratkaisuihin, joissa rajapinta<br />
pääsylle minimoidaan ja käyttäjät tunnistetaan<br />
vahvasti (MFA, multi-factor authentication).<br />
Itse sähköaseman automaatiota on perinteisesti<br />
ajateltu suljettuna järjestelmänä, ja vasta uusimpien<br />
sukupolvien toisiolaitteissa tietoturvanäkökohdat<br />
on otettu huomioon jo laitevalmistajan<br />
suunnittelupöydältä alkaen. IT-maailman tieto-<br />
22 promaint 4/<strong>2023</strong>
OMAISUUDENHALLINTA<br />
turvaratkaisuja ei voida suoraan kopioida kriittisen<br />
infrastruktuurin järjestelmiin, jossa jokainen<br />
muutos ja päivitys on suunniteltava ja testattava<br />
tarkkaan ja järjestelmän käytettävyys on taattava<br />
jatkuvasti.<br />
Uusia osaamistarpeita henkilöstölle<br />
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö merkittäviä<br />
parannuksia voitaisi tehdä.<br />
Operatiivisten järjestelmien<br />
tietoturvassa voidaan nähdä<br />
rinnakkaisuuksia työturvallisuusajattelun<br />
kehittymiseen<br />
aikanaan: se vaatii pitkäjänteistä<br />
kulttuurin ja ajattelutapojen<br />
muutosta kouluttamisen<br />
ja esimerkkien kautta,<br />
ja tavoitteena on oltava, että<br />
tietoturva on osa jokaisen<br />
työntekijän rutiinitoimintaa.<br />
Tietoturvan kokonaisuuden<br />
muodostavatkin ihmiset, prosessit ja teknologia.<br />
Mielikuvissamme tietoturvasta keskitymme<br />
useimmiten ensisijaisesti teknisiin ratkaisuihin,<br />
mutta nämä ovat siis vain yksi tärkeä osa kokonaisuutta.<br />
Sähköaseman automaatiojärjestelmien kehittyminen<br />
on tuonut muutenkin uusia osaamistarpeita<br />
henkilöstölle, joka niiden parissa työskentelee.<br />
LAN-verkot ovat tulleet erottamattomaksi<br />
osaksi toisiojärjestelmää, kytkinten ja TCP/<br />
IP-liikenteen perusteet on oltava hallussa ja laitteiden<br />
käyttämät portit ja protokollat tiedossa.<br />
Työasemat ovat muuttuneet virtualisointiympäristöiksi.<br />
On tehtävä töitä IT-maailman käyttöjärjestelmien<br />
lyhyiden elinkaarten hallitsemiseksi.<br />
Järjestelmät monimutkaistuvat, laitetyyppejä<br />
Datan<br />
vakiointi ja<br />
standardointi on ollut<br />
yksi suurimmista<br />
haasteista helpon<br />
jatkojalostettavuuden<br />
takaamiseksi.”<br />
tulee lisää ja laitteet vuorovaikuttavat enemmän<br />
keskenään. Kehityksen hallinnan edellytys on,<br />
että automaatiojärjestelmän arkkitehtuuri palvelee<br />
tarkoitustaan. Muutaman vuoden välein<br />
onkin syytä tarkastella kriittisesti vastaavatko<br />
nykytilan tarpeet alkuperäisiä suunnitelmia, vai<br />
onko monista yksittäisistä kehityskuluista ja uusista<br />
lisäyksistä muodostunut tarve suuremmalle<br />
päivitykselle. Samaan<br />
aikaan toisiojärjestelmän<br />
perustehtävä ei ole<br />
muuttunut mihinkään, ja<br />
riittävä ymmärrys koko<br />
sähköverkkotoiminnasta<br />
on edellytys järjestelmän<br />
kanssa toimimiselle.<br />
Tarvetta olisikin uudenlaisille<br />
osaajille, jotka<br />
hallitsevat sekä sähkötekniikan<br />
että nämä ITmaailmasta<br />
tutut teknologiat,<br />
joita operatiivisissa järjestelmissä otetaan<br />
enenevissä määrin käyttöön.<br />
Dataa päätöksenteon tueksi<br />
Yksi sähköisten omaisuudenhallintajärjestelmien<br />
merkittävimmistä keskusteluaiheista<br />
on yleensä oikeanlaisen ja laadukkaan datan<br />
kerääminen sekä jatkojalostus. Omaisuuksien<br />
vikahistoriadataa tuotetaan ympäristössämme<br />
niin tilaajan, toimittajan kuin ajoittain myös<br />
asiakkaiden toimesta. Datan vakiointi ja standardointi<br />
onkin ollut yksi suurimmista haasteista<br />
helpon jatkojalostettavuuden takaamiseksi. Sen<br />
parissa on tehty merkittäviä edistysaskelia ennen<br />
kaikkea datan syötön helpottamiseksi. Aiemmin<br />
eniten käytetyistä vapaista tekstikentistä ja muu-<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 23
OMAISUUDENHALLINTA<br />
tamasta perusmäärittelystä on siirrytty<br />
kohti esivalintamenettelyä (Problem-<br />
Fault-Cause). Vikailmoituksen täyttäminen<br />
on helpottunut, kun järjestelmä<br />
ohjaa käyttäjää paremmin esitilastoinnissa.<br />
Jokainen vika on kuitenkin aina<br />
omanlaisensa, joten tästä huolimatta<br />
on ollut tärkeää jättää tekijälle määrittelyiden<br />
tueksi mahdollisuus lokimerkintöihin.<br />
Myös näihin on kuitenkin<br />
lisätty aika- ja käyttäjätunniste, joten<br />
jatkokysymysten esittäminen on tarvittaessa<br />
helpompaa, kun dataa käydään<br />
läpi. Kerättyä omaisuus- ja vikadataa<br />
saadaan edellä mainituin keinoin myös<br />
visualisoitua aiempaa paremmin.<br />
Vaatimuksia<br />
ympäristöolosuhteille<br />
Uutena, aiemmin harvemmin elinkaariajattelun<br />
parissa olevana laiteryhmänä<br />
päätään ovat nostamassa myös tietoliikennejärjestelmät.<br />
Kehitys niiden<br />
osalta on ollut tällä vuosituhannella niin<br />
huimaa, että järjestelmien elinkaaren<br />
ovat useammin määritelleet laitesukupolvi-<br />
ja suorituskykyvaatimukset kuin<br />
tekninen elinikä. Uudet tehokkaammat<br />
laitesukupolvet asettavat jo uudenlaisia<br />
vaatimuksia ympäristöolosuhteille.<br />
Käytetyt PDH -sukupolven laitteet kuluttivat<br />
täydessä siirrossa 20W, mutta<br />
nykyiset IP-laitteet lähestyvät (tai jopa<br />
ylittävät) kilowattiluokkaa, mikä näkyy<br />
myös lämmöntuotossa. Sama kehitys<br />
näkyy tietoliikennelaitteiden lisäksi<br />
myös kaukokäyttö- ja väylälaitteistoissa.<br />
Laitekaappien ilmanvaihtoon ja valvomoiden<br />
jäähdytykseen on täytynyt siis<br />
kiinnittää aiempaa enemmän huomiota.<br />
Kerätyn historiadatan perusteella<br />
jo 2–3 asteen sisälämpötilan laskulla<br />
voidaan vähentää kuumimpien komponenttien<br />
vikataajuutta merkittävästi.<br />
Useimmissa kohteissa tämä onnistuu jo<br />
olemassa olevilla laitteilla. Laitekaappien<br />
aktiivinen ilmanvaihto on myös osoittautunut<br />
tehokkaaksi tavaksi jäähdyttää<br />
konvektiolla kuumimpia tietoliikennelaitteita,<br />
suljetussa laitekaapissa vaikutus<br />
voi olla jopa yli 15 asteen luokkaa. Myös<br />
väylä- ja tietoliikennelaitteista saatava<br />
kuntotieto ja lämpötiladata on nyt aiempaa<br />
helpommin visualisoitavissa.<br />
Kytkinkenttien laitekannan<br />
uusiutumisen vaatimukset<br />
Viimeisen vuosikymmenen aikana sähkönsiirtojärjestelmän<br />
laitekanta kantaverkossa<br />
on uusiutunut voimakkaasti.<br />
Tästä yhtenä esimerkkinä voidaan<br />
Tarkempaa tilannekuvaa Näistä lähtökohdista<br />
on varsin ilmeistä,<br />
voidaan hyödyntää<br />
että sähkönsiirtolaitteiden<br />
ylläpidon ja<br />
elinkaarihallinnan<br />
kannalta perinteiset<br />
huolto-ohjelmat eivät<br />
enää odotetusti parhaalla mahdollisella<br />
tavalla sovellu tähän muuttuneeseen<br />
tilanteeseen. Yhtäaikaisesti tämän laitekannan<br />
muutoksen kanssa, uusi edullinen<br />
anturiteknologia sekä riittävän<br />
siirtokapasiteetin omaavat langattomat<br />
tiedonsiirtoratkaisut ovat tulleet osaksi<br />
arkipäivää.<br />
Laitekannan uudistuminen yhdistettynä<br />
modernin kunnonvalvontateknologian<br />
kustannustehokkaaseen<br />
saatavuuteen ja skaalautuvuuteen, on<br />
johdatellut elinkaarihallintaa kohti<br />
kuntoperusteista ylläpitomallia, joka<br />
toki sellaisenaan on terminologisesti<br />
ollut tunnettu jo pitkään. Nyt todellinen<br />
tehokkaammin kohdistetun<br />
elinkaarihallinnan tarpeisiin.”<br />
mainita kytkinlaitteiden osalta toteutunut<br />
muutos, missä tiheää huoltoa,<br />
modifiointeja ja tarkastusta vaativat<br />
paineilma- ja vähäöljykatkaisijat ovat<br />
poistuneet käytöstä, samanaikaisesti<br />
vikaherkkyydeltään alhaisempien kaasukatkaisijoiden<br />
lisääntyessä voimakkaasti.<br />
Myös täysin uutta teknologiaa on<br />
tullut operatiiviseen käyttöön entistä<br />
suuremmilla käyttöjännitteillä, näistä<br />
yhtenä esimerkkinä tyhjökatkaisijat.<br />
Yhtä lailla kaasueristeisten kytkinlaitosten<br />
määrä on lisääntynyt merkittävästi<br />
tilankäyttövaateisiin ja toisaalta sähköasemien<br />
uusimisratkaisujen käytännön<br />
toteutuksiin liittyen, suhteessa vuosikymmenen<br />
takaiseen tilanteeseen.<br />
24 promaint 4/<strong>2023</strong>
OMAISUUDENHALLINTA<br />
TOISIOJÄRJESTELMÄT =<br />
Sähköverkon pujärjestelmät, joilla<br />
valvotaan, operoidaan sekä suojataan<br />
sähköverkkoa. Kattaa automaation,<br />
suurjänniteverkon suojareleistyksen,<br />
vianpaikannusjärjestelmät sekä niihin<br />
liittyvät tietoliikennelaitteet.<br />
muutos tätä kohti on viimein ollut hyvin<br />
luontainen, perusteltu ja myös käytännössä<br />
toteutettavissa.<br />
Digitaalinen<br />
kunnonvalvonta-alusta<br />
Digitaalinen kunnonvalvonta-alusta on<br />
otettu Fingridillä käyttöön viimeisten<br />
vuosien aikana. Sen hyötykäyttöön saattaminen<br />
on ensisijaisesti perustunut toistaiseksi<br />
jatkuva-aikaisten anturointijärjestelmien<br />
käyttöönottamiseen, jotka korvaavat<br />
tai täydentävät perinteisiä aikaperusteisia<br />
kunnossapitotoimenpiteitä. Näiden<br />
järjestelmien tuottama data siirtyy kytkinkentiltä<br />
pilvialustoille analysoitavaksi.<br />
Analyysit luovat johtopäätöksiä laitteiden<br />
toiminnallisesta kyvykkyydestä.<br />
Mittausmenetelmiä on kehitetty<br />
vuosien aikana useita, muun muassa<br />
kytkinlaitteiden toiminnallista kyvykkyyttä<br />
todentamaan, samoin kuin osoittamaan<br />
virtamuuntajille ja läpivienneille<br />
niiden sähköisten eristeiden vaurioita<br />
osittaispurkausvalvonnalla. Käytössä on<br />
helposti käyttökohteeseen asennettavaa<br />
langatonta lämpökameratekniikkaan,<br />
jota voidaan käyttää työnalaisesti ja<br />
uusien sovelluksien suunnittelussa. Näiden<br />
osalta tulevaisuudessa uusia kaistoja<br />
syntynee tarveperusteisesti vain<br />
lisää, kun olemassa olevat kehitykset<br />
saavuttavat teknologisen kypsyytensä,<br />
kukin ajallansa.<br />
Edge-rajapinnan<br />
mahdollisuudet<br />
Tiettyjä mittauksia/tarkastuksia ei<br />
kuitenkaan ole järkevää tai ei edes pystytä<br />
toteuttamaan jatkuva-aikaisella<br />
anturoinnilla. Mittaus voi olla esimerkiksi<br />
erityisen vaikeaa, mahdotonta<br />
tai kohtuuttoman kallista kaapeloida<br />
pysyväksi, syntyvä datamäärä voi olla<br />
poikkeuksellisen suuri pilvialustalle lähetettäväksi<br />
sekä sen läpikäyminen voi<br />
olla työlästä ja aikaa vievää sellaisenaan.<br />
Näistä esimerkkinä drone-ratkaisujen<br />
tuottama suurdata-aineisto videokuvausten<br />
muodossa tai esimerkiksi<br />
eristimien halkeamien tunnistamiseen<br />
perustuva värinäemissioperusteinen<br />
menetelmä. Jälkimmäisessä hyvin korkeat<br />
näytteenottotaajuudet synnyttävät<br />
mittausdataa sellaisissa määrin, että sen<br />
lähettäminen pilvialustalle ei ole perusteltavissa.<br />
Olemassa oleva digitaalinen<br />
kunnonvalvonta-alusta ja loppukäyttäjätyökalut<br />
mahdollistavat kuitenkin<br />
tämäntyyppisten, paikallisesti erillissuoritteina<br />
toteutettavien mittausten<br />
integraation ja automaatiopohjaisen<br />
hyödyntämisen sekä tulkinnan tulevaisuudessa.<br />
Edellytyksenä tälle kokonaisuudelle<br />
on osin Edge-ratkaisujen toteutus,<br />
johon esimerkiksi palvelutoimittajan<br />
työnä tuotettava mittausdata voidaan<br />
purkaa paikallisesti tai automaattisesti.<br />
Edge-ratkaisu on taas osa digitaalisen<br />
valvontaratkaisun Azure-järjestelmää,<br />
jossa poikkeama-analytiikka voidaan<br />
esimerkiksi opetusmateriaalin perusteella<br />
automatisoida, ja näin vain<br />
tulokset ja johtopäätökset siirtää loppukäyttäjille.<br />
Teknologiset ratkaisut<br />
eri sovellutuskohteisiin lisääntyvät<br />
tässäkin tulevaisuudessa ja lisäksi Edgerajapinta<br />
sellaisenaankin antaa uuden<br />
mahdollisuuden tarvittaessa viiveettömämpään,<br />
paikalliseen analytiikkaan<br />
suurien datamäärien käsittelyssä, kuin<br />
myös datansiirron optimointiin.<br />
Elinkaarihallinnan optimointi<br />
Digitaalisella kunnonvalvonnalla vastataan<br />
tarpeeseen tunnistaa uuden kasvavan<br />
laitekannan mahdollisia tyyppivikoja<br />
ja muita heikkouksia sekä ylipäänsä<br />
luodaan tarkempaa tilannekuvaa laitteiden<br />
kuntotilasta käyttövarmuuden ja<br />
luotettavuuden varmentamiseen sekä<br />
tehokkaasti kohdistetun elinkaarihallinnan<br />
tarpeisiin. Samalla syntyy uusia<br />
mahdollisuuksia priorisoida tarvittaessa<br />
myös asemien perusparannushankkeita<br />
tarkemmin todelliseen kuntotietoon<br />
perustuen.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 25
MARKKINAT<br />
TEKSTI: JANNE-PEKKA KARTTUNEN, JAAKKO TENNILÄ<br />
KUVA: SHUTTERSTOCK<br />
Ennakoivan<br />
kunnossapidon<br />
kasvavat markkinat<br />
Markkinat tulevat kasvamaan<br />
lähivuosina merkittävästi<br />
useiden lähteiden mukaan.<br />
Siirtymä avaa uusia ovia kaikille<br />
alan toimijoille ja tuo samalla<br />
mukanaan monia kysymyksiä.<br />
Kunnossapidon ennakoivat menetelmät<br />
ja teknologiat eivät ole<br />
markkinoilla uusi asia. Tarkastuksia<br />
ja mittauksia laitteista on<br />
tehty jo hyvin pitkään, myös muita ennakoivia<br />
toimenpiteitä tehdään säännöllisesti. Kehittyvien<br />
digitalisaatiojärjestelmien ja -sovellusten<br />
odotetaan muuttavan kenttää radikaalisti.<br />
Uudet markkinoille<br />
tulevat sovellukset<br />
tulevat muuttamaan<br />
olennaisesti toimialaa.<br />
26 promaint 4/<strong>2023</strong>
MARKKINAT<br />
Kunnossapito<br />
Aikataulutettu kunnossapito<br />
Suunnittelematon huolto<br />
Ennalta ehkäisevä<br />
kunnossapito<br />
ilman havainnointia<br />
Havaintoihin<br />
perustuva<br />
ehkäisevä<br />
kunnossapito<br />
Korjaava<br />
kunnossapito<br />
Ennen häiriö<br />
tilannetta tai<br />
viivästetysti<br />
havainnon<br />
jälkeen<br />
Välittömästi<br />
havainnon<br />
jälkeen<br />
Jaksotettu kunnostaminen Kuntoon perustuva kunnossapito Siirretty kunnossapito Opportunistinen huolto Välitön korjaava huolto<br />
Taso 5 Taso 4 Taso 3 Taso 2 Taso 1<br />
Kuva 1. Korjauksen toteutus. Lähde: SFS-EN 13306.<br />
Tarkasteltaessa kansainvälisiä markkinatutkimuksia<br />
näyttää olevan niin, että<br />
olemme ennakoivan kunnossapidon osalta<br />
teollisuudessa vasta alkutaipaleella.<br />
Yrityksissä on myös viime aikoina herätty<br />
ymmärtämään ennakoivan kunnossapidon<br />
teknologioiden mahdollisuudet<br />
yritysten tuottavuuden tehostamisessa.<br />
Uusille toimijoille ja palveluntarjoajille<br />
ennakoiva kunnossapito on erityisen<br />
kiinnostava, koska markkinan ennustetaan<br />
kasvavan 30 prosenttia vuodessa<br />
seuraavien kymmenen vuoden aikana.<br />
Mitä ennakoiva kunnossapito<br />
pitää sisällään?<br />
Englanninkielinen termi ”predictive<br />
maintenance” on hyvin laaja ja pitää<br />
sisällään ennakoivaa toimintaa, ennustavia<br />
järjestelmiä, päätöksentekoa, toimenpiteitä<br />
ja erilaisia käytännön menetelmiä.<br />
Yleinen ja yhtenäinen tavoite on<br />
kuitenkin muuttaa suunnittelemattomat<br />
kunnossapitotoimenpiteet suunnitelluiksi<br />
sekä samalla pyrkiä optimoimaan<br />
yrityksen prosesseja ja toimintamalleja.<br />
Johtopäätöksiä kuvan 1. perusteella;<br />
Mitä enemmän aikaa korjauksen ja havainnon<br />
välille halutaan, sitä kehittyneempi<br />
menetelmä aikaisen vaiheen havaitsemiseen<br />
tarvitaan. Siirryttäessä toimintamalleissa<br />
kuvassa vasemmalle pyritään laite<br />
pitämään tuotantokuntoisena pienillä<br />
oikein ajoitetuilla kunnostuksilla. Tavoitteena<br />
on vikakorjausten minimointi.<br />
Markkinat ovat jo<br />
tuplaantuneet<br />
Ennakoivan kunnossapidon markkinaennusteet<br />
vuodelta 2016 ennustivat<br />
markkinan tuplaantuvan vuoteen 2022<br />
mennessä. Näin myös näyttäisi käyneen.<br />
Markkinaennusteiden mukaan jatkossakin<br />
näyttää vahvasti siltä, että kunnossapidossa<br />
tullaan enenevässä määrin<br />
investoimaan ennakoitavuuden ja käyttövarmuuden<br />
parantamiseen tähtääviin<br />
teknologioihin ja palveluihin.<br />
Elämme Suomessa tällä hetkellä tilanteessa,<br />
jossa työvoiman saatavuus teollisuudessa<br />
koetaan haasteelliseksi. Näin<br />
on myös kunnossapitoalalla. Kollegat Euroopassa<br />
painivat saman haasteen kanssa.<br />
Työvoiman saatavuus on tietenkin rajoite<br />
toiminnan kehittämiselle, mutta toisaalta<br />
se pakottaa yrityksiä kehittämään omia<br />
toimintamallejaan, myös prosessien ja<br />
ennakoinnin osalta.<br />
EMAM 23 kyselytutkimuksen<br />
tuloksia<br />
EFNMS teki vuonna <strong>2023</strong> EMAM 23<br />
kyselytutkimuksen (EMAM = European<br />
Maintenance and Asset Management).<br />
Kyselyyn vastanneista 75 prosenttia totesi,<br />
että työvoiman rekrytointi on hankalaa ja<br />
20 prosenttia totesi rekrytoinnin olevan<br />
lähes mahdotonta.<br />
EMAM 23 kyselyyn vastanneista<br />
yrityksistä lähes puolet ennakoi yrityksensä<br />
ICT-investointien kasvavan ja 75<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 27
MARKKINAT<br />
prosenttia ennustaa kasvua myös investoinneissa<br />
digitaalisiin työkaluihin.<br />
Syiksi näille investoinneille mainittiin<br />
käyttövarmuuden kasvattaminen,<br />
tuottavuuden optimoiminen ja kustannusten<br />
optimointi. Tarve digitalisaatiolle<br />
ja tehokkuuden tavoittelulle<br />
kunnossapidossa on olemassa ja siihen<br />
ollaan valmiita investoimaan.<br />
Kyselyyn vastaajien mielestä keskeisiä<br />
vaatimuksia uusien teknologioiden<br />
ja digitalisaation käyttöönotolle<br />
ovat yrityksen oma visio ja selkeä<br />
suunnitelma käyttökohteesta. Olennaista<br />
on myös organisaation johdon<br />
sitoutuminen. Yritykset tarvitsevat<br />
myös uudenlaista osaamista, jotta<br />
uudet työkalut saadaan tehokäyttöön.<br />
Ennakoivan kunnossapidon<br />
markkina kasvu?<br />
Koostimme julkisesti saatavilla olevista<br />
noin 15 markkinatutkimuksesta<br />
keskiarvoisen ennusteen, jonka lopputuloksena<br />
syntyi arvio 30 prosentin<br />
vuosittaisesta kasvusta ennakoivan<br />
kunnossapidon markkinassa (Kuva 2.)<br />
Markkinatutkimukset eivät ole keskenään<br />
suoraan vertailukelpoisia, koska<br />
muun muassa markkinan määritelmä,<br />
markkina-alue ja aikajakso eroavat toisistaan,<br />
silti voi huoletta todeta, että markkinakasvun<br />
ennustetaan olevan huimaa<br />
seuraavien kymmenen vuoden aikana.<br />
IoT-Analytics (iot-analytics.com)<br />
on yksi kunnossapidon markkinaa<br />
seuraava taho ja heidän mukaansa<br />
ennustava kunnossapito (”predictive<br />
maintenance”) on kehittynyt marginaali<br />
aiheesta IoT-markkinan kiistattomaksi<br />
voittajakokonaisuudeksi alle<br />
vuosikymmenessä. Heidän mukaansa<br />
alueen sovelluksilla on myös erittäin<br />
nopea takaisinmaksuaika.<br />
Miten ennakoiva<br />
kunnossapito kehittyy?<br />
Ennakoivan kunnonvalvonnan määritelmä<br />
on useissa yhteyksissä teknologialähtöinen<br />
ja silloin puhutaan erilaisista<br />
toimintaa tukevista järjestelmistä. Järjestelmien<br />
toivotaan ottavan isomman<br />
roolin rutiininomaisissa säännöllisistä<br />
tarkastuksissa sekä analysoivan ja<br />
muuttavan kerätyn datan varsinaisiksi<br />
toimenpide-ehdotuksiksi. Seuraavassa<br />
vaiheessa kunnossapitäjät tekevät päätöksiä<br />
toimenpiteistä ja toteuttavat ne.<br />
Arvio on, että teknologiat, jotka mahdollistavat<br />
tämän kaltaiset toimintamallit,<br />
eli keräävät ja analysoivat dataa sekä<br />
esittävät sen loogisessa muodossa tule-<br />
Mitkä ovat tärkeimmät tekijät, jotka voisivat nopeuttaa uusien<br />
ICT- ja digitalisaatiotyökalujen käyttöönottoa?<br />
Onnistuneiden case-esimerkkien<br />
benchmarkkaus<br />
Johdon sitoutuminen<br />
Selkeä kunnossapitostrategia ja<br />
kehityssuunnitelma<br />
Uusien konseptien testaus<br />
Kunnossapidon tekniikka osaaminen<br />
Ulkopuolisten konsulttien käyttö<br />
Mikä on keskeisin edellytys siirtymiselle kohti digitalisaatiota ja teollisuus 4.0.:ta?<br />
Ylimmän johdon sitoutuminen<br />
Parempi ymmärrys ja enemmän<br />
tietoa alasta ja ratkaisuista<br />
Selkeä näkemys kaikista seurannaisvaikutuksista<br />
(tekniset, inhimilliset, organisatiovaikutukset jne.)<br />
Kunnossapidon uudet osaamisalueet<br />
(kuten data-analyysi ja mekatroniikka)<br />
Valtion taloudellinen tuki yrityksille<br />
Toimittajien uudet ratkaisut<br />
4%<br />
2%<br />
21%<br />
37%<br />
38%<br />
30%<br />
20%<br />
21%<br />
22%<br />
59%<br />
56%<br />
54%<br />
Lähde: EFNMS:n TEETTÄMÄ EMAM 23 kyselytutkimus.<br />
Ennakoivan kunnossapidon arvioitu markkinakehitys<br />
Kuva 2. Markkinatutkimuksien perusteella tehty arvio kehityksestä<br />
seuraavan 10-vuotiskauden aikana (mrd. USD, luvut viitteellisiä)<br />
28 promaint 4/<strong>2023</strong>
MARKKINAT<br />
vat menestymään. Esimerkiksi langattomuuden,<br />
koneoppimisen sovellusten,<br />
pilvipalveluiden ja reaaliaikaisen<br />
raportoinnin yleistyminen mainitaan<br />
useissa raporteissa tulevaisuuden<br />
muutosajureiksi. Näistä teknologioista<br />
suurinta kasvua ennustetaan yleisesti<br />
pilvipohjaisille sovelluksille.<br />
Uudet markkinoille tulevat sovellukset<br />
tulevat muuttamaan olennaisesti<br />
toimialaa ja kunnossapitäjien<br />
toimenkuvaa. On mielenkiintoista<br />
nähdä, kuinka pystymme kehittämään<br />
kunnossapito-organisaatioiden<br />
toimintaa, oppimaan uutta ja täysimittaisesti<br />
hyödyntämään uusien<br />
työkalujen potentiaalin.<br />
EFNMS:n<br />
markkinatutkimus<br />
vuodelta <strong>2023</strong><br />
(EMAM <strong>2023</strong>)<br />
Selvityksen tarkoituksena oli<br />
analysoida Euroopan kunnossapito<br />
markkinoita ja kehitystä.<br />
Kysymykseen investoinneista ja<br />
markkinakasvusta koskien kunnossapitoa<br />
sekä ICT- ja digitalisaatiotyökaluja<br />
sekä kumpaankin<br />
liittyviä palveluja vastaajat antoivat<br />
seuraavanlaisen palautteen:<br />
• 67 % arvioi huolto- ja tukipalvelujen<br />
markkinavolyymin<br />
kasvavan<br />
• 48 % arvioi lisäävänsä investointeja<br />
kunnossapidon ja tukitoimintojen<br />
järjestelmiin<br />
Kysymykseen saatavista hyödyistä<br />
liittyen uusien ICT- ja digitalisaatiotyökalujen<br />
käyttöönottoon<br />
vastaajat arvioivat seuraavaa:<br />
• 78 % arvioi laitosten käyttövarmuuden<br />
parantuvan<br />
• 62 % arvioi yhtiön tuottavuuden<br />
lisääntyvän ja tuotteiden<br />
laadun paranevan<br />
• 51 % arvioi kunnossapidon<br />
kustannusten vähenevän<br />
Näkemyksiä aiheesta<br />
ERKKI MÄKELÄ<br />
Hyödyntämiskyvystä<br />
tulee kilpailuvaltti<br />
Erkki Mäkelä, Head of Business Unit, Digital<br />
Services, Kiwa Inspecta; “Ennakoivaan ja<br />
ennustavaan toimintaan keskittyminen on<br />
näkemykseni mukaan ensiarvoisen tärkeää<br />
toiminnan laadun ja tehokkuuden varmistamiseksi<br />
sekä kustannusten optimoimiseksi, olipa kyseessä<br />
sitten kunnossapito tai vaikkapa turvallisuus.<br />
Ennakoiva ja ennustava toiminta vaatii suuren määrän<br />
dataa, jonka käsittelyssä näen tekoälyratkaisuiden<br />
kasvavan valtavaa vauhtia. Samalla kun fokus on<br />
parhaiden tekoälyratkaisuiden kehittämisessä ja<br />
hyödyntämisessä, nousee tärkeään asemaan myös tietoturvallisuuden ja tiedon<br />
omistajuuden varmistaminen. Nämä ovat osa-alueita, joiden hyödyntämiskyky<br />
tulee erottamaan toimijoita tulevaisuudessa voimakkaasti.”<br />
JANNE HAKALA<br />
Kehitysvauhti kiihtyy<br />
entisestään<br />
Janne Hakala, Director, EAM and Service Business,<br />
VincitEAM: “Tuotanto-omaisuuden hallinnassa<br />
EAM-järjestelmiltä edellytetään ennakoivassa<br />
kunnossapidossa erityisesti joustavaa liitettävyyttä<br />
muihin teknologisiin järjestelmäratkaisuihin<br />
(EAM = Enterprise Asset Management).<br />
Parhaimmatkaan ennustavat teknologiset ratkaisut<br />
eivät kuitenkaan auta, elleivät ne johda oikea-aikaisiin<br />
käytännön kunnossapitotoimiin. Teknologinen<br />
kehitysvauhti ennustavassa kunnossapidossa on kiihtyvää,<br />
joten EAM-järjestelmiin tulee joustavasti pystyä liittämään<br />
parhaat teknologiset ratkaisut. Tähän tarpeeseen<br />
vastaavat kehittyneet palveluväyläratkaisut, jotka varmistavat<br />
saumattomat integraatiot kunnossapidon toiminnanohjaukseen. Näin varsinaisen<br />
kunnossapidon toiminnanohjauksen päätehtäväksi jää tuottaa ennusteista<br />
automaattisia työtilauksia sekä tarjota kunnossapitäjille kaikki tarvittava<br />
tieto tehtävän suorittamiseksi.”<br />
JANNE-PEKKA KARTTUNEN<br />
Muutokseen pitää varautua<br />
Janne-Pekka Karttunen, toimitusjohtaja,<br />
Distence Oy: “Kehitys ja muutostarve on selvästi<br />
kiihtynyt viime vuosina. Monet toimijat ovat<br />
ymmärtäneet, että uusi teknologia vaatii<br />
prosessien ja kulttuurin uudistamista. Haaste<br />
monesti on, että teknologinen kehitys on<br />
usein nopeampaa kuin implementaatio,<br />
aina on jotain uutta ja parempaa. Muutos<br />
on varmasti tulossa ja se on iso. Se tulee<br />
haastamaan toimialaa, olisi hyvä keskustella<br />
avoimesti ja pohtia asiaa ennakoivasti ja<br />
valmistautua muutokseen. En henkilökohtaisesti usko,<br />
että tältä voi kukaan välttyä.“<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 29
KOULUTUS<br />
TEKSTI: LEHTORI DI JAAKKO ETTO, TUNTIOPETTAJA INSINÖÖRI (AMK) MIKA MAJURI, ASIANTUNTIJA DI JANI SIPOLA<br />
KUVAT: LAPIN AMK<br />
Kunnossapidon<br />
opetusta uudistettiin<br />
Lapin AMKssa<br />
Kaksivuotisen Kutomohankkeen<br />
tavoitteena<br />
oli tuotantolaitosten<br />
kunnossapidon moduulien<br />
kehittäminen osaksi Lapin<br />
ammattikorkeakoulun<br />
insinöörikoulutusta.<br />
Lehtori DI Jaakko Etto on opettanut mm.<br />
tuotantolaitosten sähköistystä, sähkönjakelua<br />
ja kunnossapitoa toimien nyt<br />
Lapin ammattikorkeakoulun uudistuvan<br />
teollisuuden TKI-hankkeissa.<br />
Keskusteluissa alueen yritysten<br />
kanssa oli noussut esille<br />
kunnossapidon osaamisen<br />
koulutustarve metsä-,<br />
metalli-, kaivos- ja energiasektorin tuotantolaitoksissa.<br />
Samoin kunnossapidon<br />
<strong>Promaint</strong>-yhdistyksen selvityksessä oli<br />
havaittu kunnossapidon koulutuksen<br />
väheneminen Suomessa. Lapin ammattikorkeakoulussa<br />
uudistettiin koulutusten<br />
opetussuunnitelmat moduulipohjaisiksi<br />
ja kunnossapitokoulutuksen osaamisen<br />
profiloivien opintojen moduulien<br />
luomiselle oli selkeä tarve.<br />
Kemissä sähkö- ja automaatiotekniikan<br />
ja konetekniikan insinöörikoulutuksissa<br />
nähtiin tarpeelliseksi kehittää<br />
ja vahvistaa teollisen kunnossapidon<br />
koulutusta. Tämä toteutettiin Kutomohankkeen<br />
avulla kahden vuoden aikana.<br />
Hankkeessa kartoitettiin yritysten<br />
haastatteluiden ja kyselyjen avulla sekä<br />
kansainvälisen EQF-osaamiskentän<br />
avulla kunnossapitoon liittyviä koulutustarpeita<br />
sekä kehitettiin tapoja<br />
oppimisen toteutumiseen muun muassa<br />
hyödyntämällä virtuaalisuutta. Hankkeen<br />
tuloksena muodostettiin yhdeksän<br />
kappaletta 5 opintopisteen opintojaksoja<br />
eli yhteensä 45 opintopistettä.<br />
Opinnot jaettiin moduuleihin<br />
Tuotantolaitosten kunnossapidon 45<br />
opintopisteen kokonaisuus jaettiin kolmeen<br />
moduuliin: kunnossapito teollisuudessa,<br />
kunnossapidon suunnittelu<br />
ja toteutus sekä kunnossapidon talous<br />
Asiantuntija DI Jani Sipola toimii<br />
asiantuntijana ja projektipäällikkönä<br />
Lapin ammattikorkeakoulun uudistuvan<br />
teollisuuden TKI-hankkeissa.<br />
Kuva 1. Kutomo-hankkeen virtuaaliympäristön<br />
pilotti opintojaksolla.<br />
Insinööri (AMK) Mika Majuri<br />
vastaa yhtenä opettajana kunnossapidon<br />
opetuksesta Lapin<br />
ammattikorkeakoulussa.<br />
30 promaint 4/<strong>2023</strong>
KOULUTUS<br />
ja johtaminen. Jokainen moduuli muodostuu<br />
kolmesta opintojaksosta ja on<br />
15 opintopisteen suuruinen. Kunnossapidon<br />
opetusmoduulit ovat tarjolla<br />
osana sähkövoiman, automaation ja<br />
koneinsinöörien tutkinto-opintoja<br />
muun opintomoduulitarjonnan rinnalla.<br />
Kehitetyt moduulit tarjotaan myös<br />
muiden ammattikorkeakoulujen ja<br />
avoimien opintojen opiskelijoille.<br />
Moduulien opintojaksojen kehittämisen<br />
työkaluina olivat keskustelu<br />
ja vuorovaikutus hankehenkilöstön,<br />
opettajien, esimiesten, hankkeen<br />
ohjausryhmän ja alueen yritysten<br />
kanssa. Keskeistä opintojaksojen<br />
määrittelyssä oli opintojaksojen tavoitteiden<br />
selkeä määrittely ja tavoitteisiin<br />
perustuvien arviointikriteerien<br />
laatiminen. Opintojaksojen sisältöjen<br />
ja pedagogisten valintojen tueksi<br />
koottiin opintomateriaalia ja luotiin<br />
Kuva 2. Kemin kampuksen pneumatiikan ja hydrauliikan oppimisympäristö kuvattuna<br />
Matterport-ympäristöön.<br />
Kunnossapidon<br />
osaamisen<br />
koulutustarve nousi<br />
esille monin tavoin.”<br />
Kuva 3. Automaatiokoulutuksen prosessiautomaation oppimisympäristö.<br />
uutta oppimateriaalia. Opintojaksojen<br />
toteuttamiseen on käytettävissä SFSstandarimateriaaleja,<br />
PSK-standardeja,<br />
valmistajien dokumentaatioita<br />
ja webinaareja, luentoja ja esimerkkitehtäviä.<br />
Monimuoto-opiskelijoiden<br />
etäopetuksessa ja -ohjauksessa ja<br />
oppimistehtävissä käytetään virtuaalimalleja<br />
oppilaitoksen oppimisympäristöistä,<br />
opetusprosesseista ja tuotantolaitosten<br />
todellisista osaprosesseista<br />
sekä esimerkiksi perinteisiä Know-<br />
Pap- ja KnowPulp-ympäristöjä.<br />
Kunnossapito teollisuudessa<br />
Kunnossapitoteollisuudessa moduuli<br />
on tarkoitettu ns. aloittaville kunnos-<br />
sapitäjille ja se sisältää opintojaksot:<br />
kunnossapidon perusteet, tuotantolaitosten<br />
kone- ja laitekunnossapito<br />
sekä tuotantolaitosten sähkö- ja<br />
automaatiokunnossapito. Moduuli<br />
tuottaa osaamista teollisuuden mekaanisesta<br />
kunnossapidosta ja sähkö- ja<br />
automaatiokunnossapidosta sekä<br />
työturvallisuudesta ja kunnossapidon<br />
kestävästä kehityksestä. Tämän moduulin<br />
opetus on alkanut Kemissä nyt<br />
syksyllä <strong>2023</strong>. Opintojaksolle otetaan<br />
tutkinto-opiskelijoiden lisäksi avoimen<br />
ammattikorkeakouluopintojen opiskelijoita.<br />
Opintojaksojen kuvaukset ovat<br />
Lapin ammattikorkeakoulun opintooppaassa.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 31
KOULUTUS<br />
Suunnittelu ja toteutus<br />
Kunnossapidon suunnittelu ja toteutus<br />
-moduuli on tarkoitettu edistyneemmille<br />
kunnossapitäjille, joilla on<br />
jo perustiedot kunnossapidosta ja se<br />
sisältää opintojaksot: kunnossapidon<br />
työnsuunnittelu, käyttövarmuus sekä<br />
teollisuus 4.0 kunnossapidossa. Tätä<br />
moduulia tarjotaan valittavaksi myös<br />
muiden ammattikorkeakoulujen<br />
opiskelijoiden tarjonnassa.<br />
Moduuli tuottaa osaamista suunnitella<br />
kunnossapidon töitä, ymmärrystä<br />
käyttövarmuuden merkityksestä<br />
tuotantolaitoksissa ja tietoa teollisuus<br />
4.0 teknologioista nykyaikaisessa<br />
kunnossapidossa. Näiden opintojaksojen<br />
toteutus alkaa syksyllä <strong>2023</strong><br />
ja jatkuu keväällä 2024. Ensimmäisessä<br />
toteutuksessa 70 prosenttia<br />
osallistujista on muiden ammattikorkeakoulujen<br />
opiskelijoita.<br />
Talous ja johtaminen<br />
Kunnossapidon talous ja johtaminen<br />
-moduuli on tarkoitettu lähtökohtaisesti<br />
ylemmän ammattikorkeakoulun<br />
opetustarkoituksiin ja se sisältää<br />
opintojaksot: tuotanto-omaisuuden<br />
hallinta, kunnossapidon talous sekä<br />
kunnossapidon johtaminen. Moduuli<br />
tuottaa osaamista johtaa ja kehittää<br />
kunnossapitotoimintaa sekä ymmärrystä<br />
tuotanto-omaisuuden hallinnan<br />
merkityksestä teollisuudessa. Näiden<br />
opintojaksojen käynnistämisestä Lapin<br />
AMK:ssa ei ole tehty vielä päätöksiä,<br />
todennäköinen toteutusajankohta<br />
on lukuvuosi 2024-2025.<br />
Kaikista tuotantolaitosten kunnossapidon<br />
moduulien opintojaksoista<br />
tehtiin työtilamallit moodleympäristöihin.<br />
Opintojaksojen<br />
tavoitteiden, sisältöjen ja arviointikriteerien<br />
laadintaan osallistuivat<br />
opettajat ja TKI-asiantuntijat.<br />
Työtilamallien materiaaleissa ja<br />
oppimistehtävien esimerkeissä hyödynnettiin<br />
aikaisempaa osaamista<br />
ja kokemuksia, esimerkiksi sähkö<br />
ja konetekniikan kunnossapidon<br />
opintojaksoista, kunnossapidon erikoistumisopintojen<br />
toteuttamisesta,<br />
kunnossapidon teknologiaosaamisen<br />
johtamisen YAMK-koulutusta ja<br />
yhteistyössä toteutettua kunnossapidon<br />
muuntokoulutusta. Aikaisempien<br />
kunnossapidon koulutuskokemusten<br />
ja palautteen perusteella<br />
toteutettiin moodle-ympäristöön<br />
mallit virtuaaliympäristöineen.<br />
Kuva 4. Liikkeenvahvistuskamera ja<br />
mitattu liike.<br />
Kuva 5. Moottorin ja pumpun linjaus.<br />
Kuva 6. Moottorin ja pumpun linjaus.<br />
Virtuaaliset ja todelliset<br />
oppimisympäristöt<br />
Kunnossapidon opetuksessa hyödynnetään<br />
Lapin AMK:n oppimisympäristöjä,<br />
laitteistoja ja järjestelmiä laaja-alaisesti.<br />
Opiskelussa hyödynnetään myös virtuaalisia<br />
oppimisympäristöjä. Hankkeen<br />
aikana testattiin muun muassa kaupallista<br />
Glue-ohjelmistolla (kuva 1) toteutettua<br />
virtuaalista ympäristöä, jossa<br />
opiskelijat pääsivät tekemään erilaisia<br />
kunnossapidon tehtäviä. Lisäksi Lapin<br />
AMK:n oppimisympäristöistä on tehty<br />
aitoja 3D-malleja, joiden avulla opiskelijat<br />
voivat esimerkiksi tutustua oppimisympäristöihin<br />
etukäteen. 3D-mallit<br />
on toteutettu Matterport-laitteistolla<br />
ja -järjestelmällä. Kuvassa 2 on esitetty<br />
Matterportilla toteutettu 3D-malli<br />
pneumatiikan ja hydrauliikan oppimisympäristöstä.<br />
Lapin AMK:ssa on käytössä<br />
moodlen opetusalusta, johon on voinut<br />
myös integroida mm. Matterportilla<br />
luodut 3D-mallit oppimisympäristöistä<br />
erilaisine oppimistehtävineen.<br />
Harjoitteita aidoilla<br />
laitteistoilla<br />
Opetus ei tapahdu pelkästään virtuaalisesti<br />
vaan opinnot sisältävät myös käytännön<br />
harjoitteita aidoilla laitteistoilla<br />
ammattikorkeakoulun eri koulutusten<br />
laboratorioympäristöissä. Esimerkiksi<br />
tuotantolaitosten kone- ja laitekunnossapidon<br />
opintojaksolla käytetään kunnonvalvonnan<br />
mittauslaitteistoja kuten<br />
linjauslaitteisto, värähtelymittauslaitteisto,<br />
lämpökamera ja liikkeenvahvistuskamerajärjestelmä.<br />
Opintojaksolla<br />
opiskelijat tekevät erilaisia kunnossapidollisia<br />
mittauksia oppimisympäristön<br />
prosessilaitteista. Opintojakson oppimisympäristönä<br />
käytetään konetekniikan<br />
oppimisympäristöjen lisäksi automaatiokoulutuksen<br />
uudistettua prosessiautomaation<br />
oppimisympäristöä.<br />
Prosessiautomaation<br />
oppimisympäristö<br />
Prosessiautomaation ympäristössä on<br />
käytössä Valmetin ja Siemensin automaatiojärjestelmät,<br />
joilla ohjataan vettä<br />
putkistojen kautta ja säiliöiden välillä erilaisten<br />
prosessilaitteiden ja kenttäinstrumentoinnin<br />
avulla. Oppimisympäristön<br />
suunnitteluun, asennuksiin ja ohjausten<br />
toteutuksiin ovat osallistuneet automaatiotekniikan<br />
opiskelijat. Kuvassa 3 on esitetty<br />
prosessiautomaation oppimisympäristö,<br />
josta on myös virtuaalimalli, kuten<br />
kaikista oppimisympäristöistä. Ympäris-<br />
32 promaint 4/<strong>2023</strong>
KOULUTUS<br />
Kunnossapidon<br />
perusteet<br />
Kunnossapito teollisuudessa (15op)<br />
tössä on käytössä useita erillisiä prosessikokonaisuuksia,<br />
joita voidaan operoida<br />
yhtä aikaa HMI-paneeleilta, valvomoista<br />
tai etänä esimerkiksi kotoa.<br />
Kuva 7. Moottorin ja pumpun<br />
linjauslaitteisto.<br />
Tuotantolaitosten<br />
kone- ja<br />
laitekunnossapito<br />
Tuotantolaitosten<br />
sähkö- ja<br />
automaatiokunnossapito<br />
Kunnossapidon suunnittelu ja toteutus (15 op)<br />
Kunnossapidon<br />
työnsuunnittelu<br />
Käyttövarmuus<br />
Kunnossapidon talous ja johtaminen (15 op)<br />
Teollisuus 4.0<br />
kunnossapidossa<br />
Tuotantoomaisuuden<br />
hallinta<br />
Kunnossapidon<br />
talous<br />
Kunnossapidon<br />
johtaminen<br />
Tuotantolaitosten koneja<br />
laitekunnossapidon<br />
oppimistehtävien<br />
esimerkkejä<br />
Seuraavaksi käydään läpi esimerkkejä<br />
oppimistehtävistä konekunnossapidon<br />
käytännön oppimistehtävistä. Esimerkiksi<br />
liikkeenvahvistuskameran avulla voidaan<br />
havainnoida laitteistojen ja putkistojen<br />
värähtelyä ja liikettä, jota ei voi havaita ihmissilmillä.<br />
Kuvassa 4 on esitetty liikkeenvahvistuskamera<br />
ja tuloskuvaaja. Tyypillisesti<br />
liikkeenvahvistuskameralla nähdään<br />
vahvistettuna esimerkiksi putkistojen, tukirakenteiden<br />
ja prosessilaitteiden tärinää<br />
ja havaitaan tukirakenteiden puutteita.<br />
Kuvissa 5-7 on menossa moottorin ja<br />
pumpun linjaus prosessiautomaation oppimisympäristössä.<br />
Oppimisympäristön<br />
laitetiedot ja dokumentit ovat moodleympäristössä,<br />
kuten myös linjauslaitteiston<br />
ohjeet ja linjauksen laboratoriotyön<br />
työohje. Prosessiautomaation laboratoriossa<br />
linjaus voidaan tehdä käytännön olosuhteita<br />
vastaavissa tiloissa. Sähkömoottorin<br />
ja pumpun linjauksen toteuttamisen<br />
ohjeistus on PSK-standardien mukainen.<br />
Kuva 8. Värähtelymittauksen toteutus<br />
pumpulle vesiprosessissa.<br />
Kuvassa 8 on käynnissä värähtelymittaukset<br />
moottorista ja pumpusta. Vesiprosessin<br />
pumput ovat taajuusmuuttajaohjattuja,<br />
mikä värähtelymittauksissa on huomioitava<br />
mittaustulosten analysoinnissa, samoin<br />
kuin moottori- ja pumpputyypit. Ennen<br />
käytännön laboraatioita mittauksineen<br />
opiskelijat tutustuvat laboratoriotyöympäristön<br />
virtuaalimalliin, saavat opastuksen<br />
mittauslaitteiden käytöstä, mittausten<br />
suorittamisesta ja tulosten analysoinnista.<br />
Opiskelijoilla on värähtelymittausten<br />
suorittamisessa ja tulosten analysoinnissa<br />
käytettävissä SFS-standardit ja PSK-värähtelymittausten<br />
ja PSK värähtelymittausten<br />
standardisarja.<br />
Sisältöjä muokataan<br />
tarpeen mukaan<br />
Uusien tuotantolaitosten kunnossapidon<br />
opintojaksojen toteutus alkoi tänä syksynä.<br />
Opettajat luovat omat opintojaksojen toteutusten<br />
moodle-ympäristöt tehtyjen työtilamallien<br />
pohjalta. Opetus tapahtuu monimuotoryhmille<br />
etäopetuksena zoomilla. Opetukseen<br />
osallistuu vierailevia luennoitsijoita<br />
alan yrityksistä ja mahdollisuuksien mukaan<br />
vieraillaan tuotantolaitoksissa. Oppimistehtävät<br />
ja dokumentaatio ovat moodlessa, samoin<br />
linkit zoomiin, virtuaaliympäristöihin<br />
ja muihin ympäristöihin, kuten valmistajien<br />
materiaalit, KnowPap ja KnowPulp. Oppimistehtävät<br />
ja niiden palautuspaikat ovat<br />
moodlessa ja oppimisen edetessä arvioinnit<br />
ja palautteet tallennetaan moodleen. Opiskelijat<br />
antavat palautteet peppi-järjestelmässä.<br />
Toteutusten opettajat kehittävät ja muokkaavat<br />
opintojaksojen sisältöjä oman näkemyksensä,<br />
kokemuksen ja saadun palautteen<br />
perusteella opintojakson toteutuksen aikana<br />
ja seuraaviin toteutuksiin.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 33
NYKYAIKAISTA ÖLJYJEN KUNNOSSAPITOA, OSA 2<br />
Paluusuodatin ei ole enää<br />
vain paluusuodatin –<br />
Ilma pois öljystä<br />
HYDACin<br />
teknologiapäällikkö<br />
Arto Laamanen.<br />
TEKSTI: TEKNOLOGIAPÄÄLLIKKÖ ARTO LAAMANEN, HYDAC<br />
KUVAT: HYDAC<br />
Hydraulijärjestelmän luotettavan<br />
toiminnan yhtenä olennaisena<br />
tekijänä on oikeanlainen suodatus.<br />
Usein ratkaisuna on asentaa<br />
paluulinjaan suodatin, joka kerää<br />
paluuvirtauksesta likapartikkelit<br />
pois. Nykyaikainen paluusuodatin<br />
on kuitenkin paljon muutakin kuin<br />
vain suodatin.<br />
Hydraulinesteen tehtävänä hydraulijärjestelmässä<br />
on tehonsiirto,<br />
mutta samalla se mahdollistaa<br />
toimilaitteiden voitelun ja siirtää<br />
komponenteilta pois häviöiden seurauksena<br />
muodostunutta hukkalämpöä. Käytön aikana<br />
komponentit myös kuluvat, joten pieniä kulumispartikkeleita<br />
liikkuu virtauksen mukana<br />
järjestelmässä. Kulumis- ja muut järjestelmään<br />
joutuneet likapartikkelit on tärkeää saada pois<br />
järjestelmästä, jotta ne eivät nopeuta kulumista<br />
entisestään eivätkä estä järjestelmän luotettavaa<br />
toimintaa esimerkiksi kiilautumalla kapeisiin<br />
välyksiin komponenteissa.<br />
Hydraulinesteen suodatukseen käytetään<br />
yleisesti paluu-, paine- ja sivukiertosuodattimia,<br />
joilla kaikilla on omat vahvuutensa ja<br />
erityistehtävänsä. Painesuodattimella voidaan<br />
suojella järjestelmän herkkiä komponentteja<br />
ja sivukiertosuodatuksella voidaan tehokkaasti<br />
parantaa hydraulinesteen yleistä puhtaustasoa.<br />
Sivukierrossa virtaus on mahdollista saada ta-<br />
34 promaint 4/<strong>2023</strong>
NYKYAIKAISTA ÖLJYJEN KUNNOSSAPITOA, OSA 2<br />
saiseksi ja sen suuruus tiedetään, joten suodatin<br />
voidaan mitoittaa tarkasti oikeankokoiseksi.<br />
Yleisimmin käytössä on kuitenkin paluusuodatin<br />
ja sille on syynsä. Paluusuodattimen paineenkeston<br />
ei tarvitse olla korkea (< 10 bar), joten<br />
rakenne on kevyempi ja hinta edukkaampi<br />
kuin painesuodattimilla. Lisäksi paluusuodatin<br />
suodattaa kaiken järjestelmästä palaavan öljyn,<br />
joten komponenttien kulumisesta aiheutuneet<br />
likapartikkelit päätyvät lopulta paluusuodattimeen.<br />
Paluusuodattimen tehtävät<br />
Paluusuodattimen tärkein tehtävä on poistaa<br />
hydraulinesteestä sinne kuulumattomat likapartikkelit,<br />
mutta nykyaikaisella paluusuodattimella<br />
on muitakin tehtäviä. Paluusuodatin voi estää<br />
sähköstaattisten varausten muodostumisen<br />
öljyyn ja myös poistaa varauksia (<strong>Promaint</strong><br />
3/<strong>2023</strong>, Uusien öljyjen haasteet – ESD-ilmiö ja<br />
sen estäminen), mutta lisäksi paluusuodatinta<br />
voi hyödyntää ilman poistamiseen öljystä. Ilma<br />
halutaan öljyn seasta pois, koska ilma nopeuttaa<br />
hydrauliöljyn vanhenemista. Lisäksi säätötarkkuus<br />
kärsii ja hydraulipumpun tehokkuus laskee,<br />
kun öljy puristuu enemmän kasaan ilman vaikutuksesta.<br />
Kasaan puristuessaan hydrauliöljy lämpenee<br />
normaalia enemmän, joten pahimmillaan<br />
järjestelmän jäähdytysteho ei ole riittävä ja öljy<br />
ylikuumenee. Tämä taas nopeuttaa hydrauliöljyn<br />
vanhenemista ja seurauksena voi olla öljyn lakkautuminen.<br />
Ilmakuplat voivat lisäksi aiheuttaa<br />
vaahtoamista tankissa, viskositeetin laskemisen,<br />
kavitaatiota ja mikro-diesel -ilmiön. Jälkimmäinen<br />
tarkoittaa sitä, että pienen ilmakuplan<br />
paineistuessa yli 200 bar paineeseen, ilmakuplan<br />
lämpötila voi nousta yli 1000°C. Tämän seurauksena<br />
voi tapahtua pieni paikallinen räjähdys ja<br />
syntyy pieniä hiilipartikkeleita, jotka värjäävät<br />
öljyn tummemmaksi.<br />
Miten ilma saadaan pois?<br />
Ilma ei siis miltään osin paranna hydrauliöljyn<br />
ominaisuuksia, joten miten sen saa pois?<br />
Perinteisesti asia on ratkaistu mitoittamalla<br />
hydraulisäiliö niin suureksi, että öljyllä on aikaa<br />
rauhoittua ja vapaana oleva ilma ehtii poistua<br />
öljystä ennen kuin se taas uudestaan pumpataan<br />
järjestelmään. Tehokkain nykyisin käytössä oleva<br />
tapa on poistaa ilmaa aktiivisesti alipaineella.<br />
Alipaine poistaa niin vapaata kuin liuennutta<br />
ilmaa ja myös vettä. Vaihtoehtoisesti vapaan<br />
ilman poistuminen öljystä voidaan varmistaa<br />
nykyaikaisella passiivisella menetelmällä, jossa<br />
hyödynnetään ilman erotukseen optimoitua paluusuodatinta<br />
ja virtauslaskentaa. Näiden avulla<br />
ilman erottumista hydraulisäiliössä saadaan<br />
tehostettua, mutta samalla myös säiliön kokoa<br />
pienennettyä. Etukäteen ennen simulointeja ei<br />
ole mahdollista luvata, paljonko säiliötä voi pienentää,<br />
mutta HYDAC Air-X -paluusuodattimien<br />
avulla suomalaisten asiakkaiden projekteissa<br />
säiliön tilavuutta on usein voitu pienentää 20–50<br />
prosenttia.<br />
Virtaussimulointien lisäksi asiakkaiden<br />
järjestelmille tehdään tarvittaessa kenttämitta-<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 35
NYKYAIKAISTA ÖLJYJEN KUNNOSSAPITOA, OSA 2<br />
uksia oikean työsyklin aikana, jotta optimoidun<br />
hydraulisäiliön ilman erottumisen toimivuus<br />
voidaan todentaa myös kokeellisesti. Joissakin<br />
tapauksissa säiliöitä lähetetään myös Saksaan<br />
laboratoriomittauksiin HYDAC Fluid Care<br />
Centeriin, jossa saadaan tehtyä tarkimmat mittaukset<br />
hallituissa olosuhteissa.<br />
Monipuoliset hyödyt<br />
HYDAC on jo vuosia kehittänyt Air-X -suodatinteknologiaa,<br />
jonka patentoidut ominaisuudet<br />
mahdollistavat tehokkaan ilmanerotuksen.<br />
Yksi tärkeimmistä ominaisuuksista on se, että<br />
öljyvirtaukset saadaan tankissa ohjattua riittävän<br />
rauhallisina lähelle pintaa. Mitä lähempänä<br />
pintaa ilmakupla on, sitä nopeammin se pystyy<br />
poistumaan öljystä. Air-X -suodattimissa osa<br />
öljystä myös valuu ohuena kalvona suodatinelementin<br />
pintaa pitkin alaspäin, mikä osaltaan<br />
tehostaa ilman erottumista.<br />
Ilmaa voi erottaa muillakin passiivisilla menetelmillä<br />
öljystä, mutta kun ilmanerotus perustuu<br />
paluusuodattimeen, ei järjestelmä vaadi yhtään<br />
ylimääräistä komponenttia. Paluusuodatin<br />
kun kuitenkin löytyy jo melkein kaikista hydraulijärjestelmistä,<br />
joten järjestelmästä ei tule monimutkaisempi<br />
eikä painavampi. Usein säiliöstä<br />
saadaan rakenteeltaan yksinkertaisempi, joten<br />
koneenrakentaja säästää aikaa ja rahaa, kun<br />
valmistusaika lyhenee ja valmistuskustannukset<br />
laskevat. Yksinkertaisempi säiliö mahdollistaa<br />
myös paremman puhdistettavuuden valmistuksen<br />
jälkeen, joten komponenttipuhtaus saadaan<br />
paremmalle tasolle ja epäpuhtauksien aiheuttamien<br />
vikaantumisten riskit pienenevät koneen<br />
takuuaikana.<br />
Kohti kestävää kehitystä<br />
HYDAC Air-X -konseptin kokonaisvaltainen lähestymistapa<br />
tarjoaa koneenrakentajalle vahvan tuen<br />
suunnitella koneen tilankäyttöä uudesta näkökulmasta.<br />
Myös loppuasiakas hyötyy, kun hydraulijärjestelmän<br />
öljynvaihtoon tarvitaan vähemmän öljyä eikä<br />
ilma, eivätkä likapartikkelit aiheuta ongelmia koneen<br />
komponenteille tai toiminnalle. Säästöä syntyy öljyn<br />
hankintahinnassa, ja myös hävityskustannuksissa,<br />
kun jäteöljyä kertyy pienempi määrä. Kestävän kehityksen<br />
tavoitteiden toteuttamisessa hydraulisäiliön<br />
koon optimointia ja hyvälaatuisten paluusuodattimien<br />
käyttöä ei siis kannata unohtaa.<br />
Säästöä<br />
syntyy öljyn<br />
hankkinnasta ja<br />
hävityskustannuksissa.<br />
HYDAC Air-X -suodattimen<br />
ja virtaussimulointien<br />
avulla säiliön koko voitiin<br />
tässä projektissa pienentää<br />
75 litrasta 50 litraan.<br />
36 promaint 4/<strong>2023</strong>
WORLD CLASS MAINTENANCE<br />
-KOULUTUSOHJELMA | kevät 2024<br />
Kunnossapidon osaaminen eurooppalaiselle tasolle<br />
Taitotalon keväällä 2017 käynnistynyt World Class Maintenance -koulutusohjelma on laadittu kunnossapidon työnjohtajien,<br />
suunnittelijoiden ja päälliköiden valmennukseen. Ohjelma koostuu neljästä kahden päivän jaksosta. Ohjelman sisältö perustuu<br />
SFS-EN 15628 -standardin pätevyysvaatimuksiin.<br />
World Class Maintenance -koulutusohjelman sisältö<br />
1. Kunnossapidon menetelmät ja käytännöt<br />
(13.-14.2.2024 HÄMEENLINNA)<br />
• Kunnossapidon käsitteet ja kunnossapitolajit<br />
• Voitelutekniikka<br />
• Kunnossapitohenkilöstön pätevöinti<br />
• Jatkuva parantaminen ja systemaattinen kehittäminen<br />
• Käyttäjäkunnossapidon toimintamalli<br />
• Palveluiden käyttö ja hankinta kunnossapidossa<br />
• Kunnossapito tuotantolaitoksen liiketoiminnan osana<br />
2. Laitoksen käyttövarmuus ja riskienhallinta<br />
(20.-21.3.2024 JYVÄSKYLÄ)<br />
• Käyttövarmuus ja sen kehittäminen<br />
• Varaosastrategiat ja varastojen hallinta<br />
• Analyysimenetelmien perusteita<br />
• Kriittisyysluokittelu, PSK 6800<br />
• Vika- ja vaikutusanalyysi, FMEA<br />
• Vikapuuanalyysi, FTA<br />
• Luotettavuuskeskeinen kunnossapito, RCM<br />
3. Kunnossapidon tunnusluvut, suunnittelu<br />
ja resurssit<br />
(21.-22.11.<strong>2023</strong> ja 23.-24.4.2024 TAMPERE)<br />
• Kunnossapidon tunnusluvut<br />
• Prosessinäkökulma kunnossapidon työnsuunnitteluun<br />
• Epävarmuuden hallinta<br />
• Kunnossapidon työnsuunnittelu<br />
• Vuosihuoltojen suunnittelu<br />
• Datan hyödyntäminen kunnossapidon tukena ja<br />
elinjakson hallinnassa<br />
• Kunnossapidon sopimukset ja materiaalitoiminnot<br />
• Henkilö-, laitos- ja ympäristöturvallisuuden hallinta<br />
4. Kunnossapidon johtaminen ja fyysisen omaisuuden<br />
hallinta<br />
(13.-14.12.<strong>2023</strong> ja 28.-29.5.2024 VANTAA)<br />
• Kunnossapidon organisointi ja prosessien hallinta *<br />
• Kunnossapidon talous ja budjetointi *<br />
• Kunnossapidon johtaminen (case) *<br />
<br />
• Fyysisen omaisuuden hallinta - Asset Management<br />
• Yrityksen strategia ja kunnossapidon tavoitteet<br />
• Osaamisen kehittäminen osana yrityksen strategiaa<br />
* Jakso 4.1<br />
Työjohtajan valmennusohjelma sisältää jaksot 1, 2 ja 3. Päällikön<br />
koulutukseen kuuluu lisäksi johtamista ja tuotanto-omaisuuden<br />
hallintaa käsittelevä jakso 4 ja suunnittelijalle osa tästä (4.1).<br />
Yksittäiset jaksot toimivat myös itsenäisinä koulutuskokonaisuuksina.<br />
Osallistuja voi valita myös vain ne osuudet, jotka hän<br />
katsoo tarpeelliseksi. Valmennusohjelma on suunniteltu varmistamaan<br />
kunnossapidon vaatiman erityisosaamisen hallinta.<br />
urooppalainen sertiointi<br />
Suomessa Kunnossapitoyhdistys <strong>Promaint</strong> ry vastaa EFNMS:n<br />
(the European Federation of National Maintenance Societies)<br />
<br />
tavaa<br />
koulutustasoa ja työkokemusta kunnossapitoalalta.<br />
Koulutuksesta hyötyvät<br />
Koulutuskokonaisuus on suunniteltu tuotannon ja kunnossapidon<br />
johto-, suunnittelu- ja työjohtotehtävissä toimiville henkilöille sekä<br />
asiantuntijoille, joiden vastuulla on laitoksen käytettävyyden paran-<br />
kunta<br />
on myös alan palveluita tarjoavan yrityksen kilpailuvaltti.<br />
Lisätiedot ja ilmoittautuminen:<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri
VIRTUAALITODELLISUUS<br />
Laajennetusta<br />
todellisuudesta tehoa<br />
huoltoliiketoimintaan<br />
Hanna Heinonen on tutkinut miten virtuaalitodellisuus<br />
ja lisätty todellisuus palvelevat teollisuusyrityksiä.<br />
Laajennettu todellisuus on toimiva uusi jakelukanava<br />
huolto-ohjeille ja tehostaa teollisuusyritysten<br />
tuotekehitysprosessia huoltoliiketoimintaa.<br />
TEKSTI JA KUVAT: KONE<br />
Koneen tuotekehityksessä ja<br />
teknisen viestinnän teknologia-<br />
ja sisältökehityksestä<br />
vastaava Hanna Heinonen on tutkinut<br />
väitöskirjassaan teknisen viestinnän<br />
ja laajennetun todellisuuden teollisuusyrityksille<br />
tarjoamia mahdollisuuksia<br />
erityisesti teollisen huoltoliiketoiminnan<br />
viitekehyksessä. Hänen<br />
työhönsä kuuluu oleellisena osana<br />
uusien jakelukanavien kehittäminen<br />
erityisesti huollon tarpeisiin.<br />
Tutkimuksessa pureuduttiin laajennetun<br />
todellisuuden mahdollisuuksin<br />
huoltoliiketoiminnan tehostamiseksi<br />
sekä virtuaalitodellisuuden (VR) että<br />
lisätyn todellisuuden (AR) kautta.<br />
– Tutkimuksen käyttäjätesteihini<br />
osallistui yli 150 henkilöä Koneen<br />
globaalista organisaatiosta. Asiantuntijat<br />
suhtautuivat myönteisesti uusien<br />
teknologioiden käyttöönottoon<br />
päivittäisessä työssään ja arvioivat<br />
niiden tehostavan työtään, Hanna<br />
Heinonen kertoo.<br />
– Tutkimus osoitti,<br />
että uusien teknologioiden<br />
avulla pystymme samasta<br />
lähdemateriaalista tarjoamaan<br />
jokaiselle oikean määrän<br />
tietoa, jolloin työn tekeminen<br />
helpottuu ja tehostuu,<br />
Hanna Heinonen kertoo.<br />
Lisää<br />
aiheesta<br />
HANNA HEINOSEN Tampereen<br />
yliopistolle tehty väitöskirja<br />
The Benefits of Extended Reality<br />
for Technical Communication:<br />
Utilizing XR for Maintenance<br />
Documentation Creation and<br />
Delivery on luettavissa verkossa:<br />
trepo.tuni.fi/handle/10024/149933<br />
Tuotekehityksen<br />
asiantuntija<br />
työskentelemässä<br />
virtuaalihissin<br />
kuilussa<br />
38 promaint 4/<strong>2023</strong>
VIRTUAALITODELLISUUS<br />
Kunnossapidon ammattilaiset<br />
työskentelevät usein olosuhteissa,<br />
joissa perinteisen ohjeistuksen käyttö<br />
on hankalaa tai mahdotonta. Esimerkiksi<br />
komponentin vaihtamiseen<br />
tarvitaan usein kaksi kättä, jolloin<br />
sekä paperimanuaalin että mobiililaitteen<br />
kautta tulevan ohjeistuksen<br />
käsitteleminen on hankalaa. Suojakäsineet<br />
tuovat myös oman haasteensa<br />
peliin. On lisäksi erittäin tärkeää, että<br />
kunnossapidon ammattilaiset pääsevät<br />
helposti käsiksi ajantasaiseen tietoon,<br />
joka mielellään kytkeytyy myös<br />
huollettavan laitteen tilaan. Uusille<br />
jakelutavoille on siis kysyntää teollisen<br />
kunnossapidon saralla.<br />
Virtuaalitodellisuus<br />
tuotekehityksessä<br />
Teollisuusyritykset ovat tähän asti<br />
hyödyntäneet virtuaalitodellisuutta<br />
lähinnä koulutuksen tarpeisiin. Heinosen<br />
tutkimuksessa pureuduttiin<br />
virtuaalitodellisuuden käyttöön teollisuusyrityksen<br />
tuotekehityksessä<br />
ja eritysesti huolto-ohjeiden luomisprosessissa.<br />
Virtuaalitodellisuudessa<br />
tapahtuvassa yhteistoiminnassa, kollaboratiivisessa<br />
VR:ssä, fyysisesti eri<br />
sijainneissa olevat käyttäjät toimivat<br />
samassa virtuaaliympäristössä ja näkevät<br />
toisensa virtuaalisesti kasvokkain.<br />
He ovat virtuaalisessa neuvotteluhuoneessa<br />
yhdessä tai tapaavat<br />
virtuaalisen laitteen luona. He voivat<br />
tutkia laitetta yhdessä, purkaa sen<br />
osiin ja koota uudestaan – käytännössä<br />
toimia kuin olisivat fyysisesti<br />
samassa tilassa.<br />
– Totesin kollaboratiivisen VR:n<br />
parantavan erityisesti globaalien<br />
ja etätyötä tekevien tiimien tehokkuutta.<br />
Se tarjoaa uudenlaisia<br />
mahdollisuuksia virtuaalitiimien<br />
yhtenäistämiseksi luomalla<br />
yhteenkuuluvuuden tunnetta ja<br />
tehostamalla sisäistä viestintää<br />
verrattuna perinteisiin viestintätyökaluihin,<br />
kuten sähköpostiin<br />
tai videoneuvotteluun. Lisäksi<br />
virtuaalitodellisuuden käyttö vähentää<br />
asiantuntijoiden matkustuspaineita<br />
globaaleissa yrityksissä<br />
ja toki myös Suomen sisällä. Virtuaalitodellisuus<br />
myös sujuvoittaa<br />
teknisen dokumentaation luonti-<br />
ja tarkastusprosessia useassa<br />
eri vaiheessa vähentämällä sekä<br />
väärinymmärrysten että iteraatiokierrosten<br />
määrää ja tehostaa siten<br />
Virtuaalitodellisuus tarjoaa uudenlaisen tavan tehdä töitä yhdessä fyysisestä<br />
sijainnista riippumatta.<br />
Virtuaalitodellisuudessa<br />
asintuntijat voivat<br />
kokoontua yhdessä<br />
laitteen ääreen eri<br />
puolilta maailmaa.”<br />
teollisuusyritysten tuotekehitysprosessia.<br />
Paperimanuaaleista<br />
älylaseihin<br />
Perinteisesti käyttöohjeet ovat paperimanuaaleja.<br />
Printatut ohjeet työkalupakissa<br />
tai pakettiauton tavaratilassa<br />
eivät kuitenkaan ole välttämättä se<br />
tehokkain tapa hoitaa asiaa, koska ne<br />
eivät ole aina mukana silloin, kun niitä<br />
tarvitaan tai ne eivät ole ajan tasalla.<br />
Manuaalit voivat jopa unohtua jonnekin,<br />
jolloin tarkoin varjellut huoltoohjelmat<br />
saattavat joutua kilpailijoiden<br />
käsiin. Monet yritykset ovatkin siirtyneet<br />
jakelussa online-portaaleihin, jolloin<br />
ohjeisiin pääsee käsiksi puhelimella,<br />
tabletilla tai muulla laitteella. Näin<br />
kunnossapidon ammattilaisilla on aina<br />
oikea ja ajantasainen ohjeistus saatavilla.<br />
Mobiililaitteiden käyttö ei kuitenkaan<br />
ole aina helppoa huoltotehtävän<br />
yhteydessä, sillä usein kunnossapitäjän<br />
molemmat kädet tarvitaan työtehtävän<br />
suorittamiseen.<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 39
VIRTUAALITODELLISUUS<br />
Älylasit vapauttavat käyttäjän kädet työn<br />
tekemiseen, ja lisätyssä todellisuudessa<br />
ohjeistusta voidaan seurata ajantasaisesti<br />
huoltotehtävän edetessä.<br />
Jokaiselle<br />
tarjotaan oikean<br />
tasoista, ajantasaista<br />
informaatiota.”<br />
Tutkimuksessa perehdyttiin älylasien käyttöön<br />
uutena jakelukanavana huolto-ohjeille. Ne vapauttavat<br />
käyttäjän kädet työn tekemiseen, ja lisätyssä<br />
todellisuudessa ohjeistusta voidaan seurata ajantasaisesti<br />
huoltotehtävän edetessä, mikä tehostaa työtä<br />
ja vähentää virheiden mahdollisuutta. Monikanavajakelussa<br />
samaa informaatiota voidaan helposti<br />
viedä eri jakelukanaviin, mikä puolestaan tehostaa<br />
teknisen tiedon julkaisuprosessia ja siten myös tuotekehitysprosessia<br />
yrityksissä.<br />
Oikeantasoista informaatiota<br />
– Lähdin tutkimuksessani käyttäjän tarpeista ja totesin, että<br />
kunnossapidon ammattilaisilla on hyvin erilaisia tarpeita<br />
riippuen omasta taustastaan ja kokemuksestaan. Kokeneemmat<br />
eivät kaipaa ohjeita kuin muistin virkistykseksi, kun taas<br />
samaa tehtävää suorittava vähemmän kokenut kunnossapitäjä<br />
luonnollisesti tarvitsee enemmän ohjeistusta. Siirtyminen<br />
dynaamisiin ennakoivan kunnossapidon ohjelmiin muuttaa<br />
myös tilannetta, sillä jokainen huoltokäynti on erilainen ja<br />
myös kokeneemmat kunnossapitäjät tarvitset ohjeistusta siitä,<br />
mitä kullekin laitteelle tehdään.<br />
On tärkeää pystyä tarjoamaan jokaiselle oikean tasoista<br />
informaatiota, sillä liian pitkät selostukset turhauttavat kokeneempia,<br />
mutta liian vähäinen määrä ohjeistusta taas hidastaa<br />
vasta-alkajien työntekoa ja mahdollisesti aiheuttaa myös<br />
vaaratilanteita.<br />
– Tutkimus osoitti, että uusien teknologioiden avulla<br />
pystymme samasta lähdemateriaalista tarjoamaan jokaiselle<br />
oikean määrän tietoa, jolloin työn tekeminen helpottuu ja<br />
samalla tehostuu. Käyttäjiltä saatu palaute on ollut erittäin<br />
positiivista.<br />
Laitekehitys on lupaavaa<br />
Älylaseja voidaan ohjata esimerkiksi äänikomennnoilla tai<br />
käsien eleillä. Niiden käyttö ei ole vielä yleistynyt teollisessa<br />
kunnossapidossa laitteiden painavuuden, suhteellisen lyhyen<br />
akun keston ja myös hinnan takia. Laitekehitys on kuitenkin<br />
ollut viime vuosina lupaavaa ja pian on varsin mahdollista<br />
nähdä kunnossapitäjä älylasit päässään suorittamassa esimerkiksi<br />
liukuportaan huoltotehtäviä kauppakeskuksessa.<br />
Laitteiden etävalvonta ja siitä saatava data mahdollistaa<br />
jatkossa myös entistä paremmin sen, että ohjeet voidaan kytkeä<br />
käyttötilanteeseen ja tarjota näin entistä täsmällisempää<br />
tietoa kunnossapidon ammattilaisten käyttöön.<br />
Laajennetun todellisuuden käyttöönotto on osa isompaa<br />
siirtymää kohti teollisen metaversumin hyödyntämistä teollisuusyrityksissä.<br />
40 promaint 4/<strong>2023</strong>
KUNNOSSAPIDON<br />
MENETELMÄT JA<br />
KÄYTÄNNÖT (WCM 1)<br />
13.-14.2.2024 HÄMEENLINNA<br />
Kunnossapidon tehtävänä on varmistaa yrityksen<br />
liiketoimintastrategian vaatima käyttövarmuus ja<br />
tuotannon kokonaistehokkuus. Kunnossapito on<br />
pitkäjänteistä ja määrätietoisesti johdettua tavoitteellista<br />
toimintaa, joka ottaa huomioon yrityksen<br />
ja toimintaympäristön vaatimukset. Tuotannon<br />
ja kunnossapidon yhteistyöllä on keskeinen rooli<br />
menestyvän tuotantolaitoksen liiketoiminnassa.<br />
Koulutus on suunniteltu tuotannon ja kunnossapidon<br />
johto-, kehitys-, suunnittelu- ja<br />
työnjohto tehtävissä toimiville henkilöille sekä<br />
asiantuntijoille, joiden vastuulla on laitoksen<br />
johtamisen, talouden ja toiminnan kehittäminen.<br />
Se sopii myös kunnossa pidon palveluyrityksissä<br />
toimiville henkilölle. Tilaisuus on osa World Class<br />
Maintenance -koulutusohjelmaa.<br />
Tilaisuuden aiheita:<br />
Kunnossapidon käsitteet<br />
Kuntoon perustuva kunnossapito<br />
Muut kunnossapitolajit: ehkäisevä, parantava ja<br />
korjaava<br />
Voitelutekniikka<br />
Kunnossapitohenkilöstön pätevöinti<br />
Jatkuva parantaminen ja systemaattinen<br />
kehittäminen<br />
Käyttäjäkunnossapidon toimintamalli<br />
Palveluiden käyttö ja hankinta kunnossapidossa<br />
Kunnossapito tuotantolaitoksen liiketoiminnan osana<br />
Hinta: 1330 euroa + alv 24 %<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri<br />
LAITOKSEN<br />
KÄYTTÖVARMUUS JA<br />
RISKIEN HALLINTA (WCM 2)<br />
20.-21.3.2024 JYVÄSKYLÄ<br />
Kunnossapitotöiden luonne ja painopiste ovat<br />
muuttuneet. Vikaantumisten estäminen ja<br />
juurisyiden selvittäminen ovat nykyaikaisen<br />
kunnossapidon kulmakiviä. Ennen oli tärkeää<br />
korjata kaikki viat mahdollisimman nopeasti,<br />
tänään keskitytään kriittisiin laitteisiin ja<br />
ehkäisevään toimintaan. Riskienhallinta sekä<br />
henkilö- ja ympäristöturvallisuus ohjaavat kaikkia<br />
kunnossapidon toimenpiteitä.<br />
Koulutus on suunniteltu tuotannon ja kunnossapidon<br />
johto-, kehitys-, suunnittelu- ja<br />
työnjohto tehtävissä toimiville henkilöille sekä<br />
asiantuntijoille, joiden vastuulla on laitoksen<br />
johtamisen, talouden ja toiminnan kehittäminen.<br />
Se sopii myös kunnossa pidon palveluyrityksissä<br />
toimiville henkilölle. Tilaisuus on osa World Class<br />
Maintenance -koulutusohjelmaa.<br />
Tilaisuuden aiheita:<br />
Käyttövarmuuden perusteet<br />
Käyttövarmuuden mittaaminen<br />
Käyttövarmuuden suunnittelu ja kehittäminen<br />
Varaosastrategiat ja varastojen hallinta<br />
Analyysimenetelmien perusteita<br />
Kriittisyysluokittelu, PSK 6800<br />
Vika- ja vaikutusanalyysi, FMEA<br />
Vikapuuanalyysi, FTA<br />
Luotettavuuskeskeinen kunnossapito, RCM<br />
Hinta: 1330 euroa + alv 24 %<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri
ENERGIATEHOKKUUS<br />
TEKSTI: SIRPA MUSTONEN<br />
Plussaa<br />
yrityksen<br />
Motivan koordinoimaan<br />
energiatehokkuuden<br />
johtamiseen liittyvässä<br />
hankkeessa saatiin hyviä<br />
tuloksia. Kaikkiaan<br />
hankkeeseen osallistui<br />
11 eri toimialojen yritystä.<br />
energiatehokkuustyöhön: ETJ+<br />
Yrityksen energiatehokkuustyö<br />
on entistä tärkeämpää kiristyvien<br />
ilmastotavoitteiden<br />
vuoksi. Motivan koordinoimaan<br />
energiatehokkuuden johtamisen<br />
hankkeeseen lähti kaiken kaikkiaan<br />
mukaan 11 yritystä eri toimialoilta.<br />
Hankkeessa keskityttiin kansalliseen<br />
ETJ+-järjestelmään.<br />
Mukaan lähteneitä yrityksiä ovat<br />
Helsinki Shipyard, Koskisen, Niiralan<br />
kulma, Valio, Vantaan Energia, VSV-<br />
Energia, LähiTapiola, Neve, Forchem,<br />
IKEA ja Tibnor. Lisäksi hankkeessa on<br />
mukana ETJ+-järjestelmää jo pidempään<br />
käyttäneitä yrityksiä, jotka ovat<br />
tuoneet esille omia näkemyksiään ja<br />
kokemuksiaan järjestelmän käytöstä.<br />
ETJ+-konkariyrityksiä ovat PVO, Telia<br />
ja ABB. Mukana on myös ETJ+-asiantuntijayritys<br />
Kiwa Inspecta.<br />
Systemaattisuutta<br />
energiatehokkuustyöhön<br />
Yritysten edustajien kanssa keskustellessa<br />
käy usein ilmi, että energiatehokkuuden<br />
johtamisessa helpot kohteet on<br />
jo käyty läpi, mutta systemaattisuudessa<br />
olisi vielä parantamisen varaa.<br />
– Parempi ryhtyä toimiin<br />
etukäteen kuin kasata<br />
järjestelmä viime tingassa<br />
pystyyn, Vantaan Energian<br />
kehitysinsinööri Roni<br />
Burtsov, sanoo viitaten<br />
tulevaisuudessa kiristyviin<br />
energiamääräyksiin. Kuva:<br />
Vantaan Energia<br />
– Olemme tehneet pitkäjänteisesti<br />
energiatehokkuustyötä ja tuntuu, että<br />
emme löytäneet enää ilman erillisiä<br />
investointeja mahdollisuuksia isompiin<br />
energiatehokkuustekoihin. ETJ+järjestelmän<br />
tavoitteena on lähestyä<br />
energia-asioita holistisesti ja saada<br />
kaikki mukaan tälle matkalle. Se on<br />
meille sopiva lähtökohta, toteaa Janne<br />
Ellonen, Ikea Suomen Facility Management<br />
päällikkö.<br />
Kaupan alan energiatehokkuussopimukseen<br />
kuuluva<br />
Ikea aikoo ottaa ETJ+:n<br />
käyttöön syyskuussa 2024.<br />
Kuva: Ikea<br />
42 promaint 4/<strong>2023</strong>
ENERGIATEHOKKUUS<br />
Ellosen mielestä keskeisin hyöty<br />
hankkeesta oli päästä kuulemaan,<br />
mitkä voisivat olla parhaat seuraavat<br />
toimenpiteet energiatehokkuustyössä,<br />
joka sinänsä on jo ollut hyvin käynnissä<br />
muutenkin. Ikea on asettanut selkeät<br />
globaalit energiatehokkuustavoitteet,<br />
jotka on määritelty strategioissa ja jotka<br />
jalkautetaan yksiköille vuosittain. ETJ+<br />
varmistaa konkreettiset raamit tavoitteiden<br />
saavuttamiseksi. Kaupan alan<br />
energiatehokkuussopimukseen kuuluva<br />
Ikea aikoo ottaa ETJ+:n käyttöön syyskuussa<br />
2024.<br />
– ETJ+- järjestelmän rakentaminen<br />
on lähtenyt liikkeelle hitaasti mutta<br />
varmasti ja olemme jo päättäneet seuraavista<br />
askelmerkeistä, vaikka emme<br />
vielä käyttöönottovaiheessa olekaan.<br />
Meillä ei ole tavoitteena sertifioida<br />
ETJ+-järjestelmää vaan pitää sitä aktiivisena<br />
toimintamallina energiatehokkuustyön<br />
johtamisessa ja saada siitä<br />
työkalu kehitystyöllemme.<br />
Varmuutta tekemiseen<br />
EU:n Energy Efficiency Directive<br />
(EED) on tiukentumassa niin, että<br />
suuryrityksiltä todennäköisesti<br />
vaaditaan sertifioitu energianhallintajärjestelmä<br />
noin neljän vuoden<br />
kuluttua.<br />
– Parempi ryhtyä toimiin etukäteen<br />
kuin kasata järjestelmä viime tingassa<br />
pystyyn, Vantaan Energian kehitysinsinööri<br />
Roni Burtsov, kiteyttää<br />
Vantaan Energian tavoitteena on<br />
käyttöönottaa ETJ+ ja kehittää järjestelmän<br />
avulla systemaattisesti energiatehokkuutta<br />
yrityksessä. Järjestelmä<br />
aiotaan myös sertifioida viimeistään<br />
2027 syksyllä.<br />
– Hanke on tuonut varmuutta tekemiseen,<br />
kun saamme vertaistukea<br />
muilta yrityksiltä. Energiatehokkuuden<br />
johtamisjärjestelmien käyttöönoton<br />
eri vaiheissa olevat yritykset<br />
tuovat arvokasta tietoa toisilleen<br />
keskusteluiden ja esimerkkien kautta.<br />
Kuulemme sekä parhaista käytännöistä<br />
että heikommin toimineista tavoista.<br />
Näin ETJ+:n käyttöönotto Vantaan<br />
Energiassa onnistuu varmemmin,<br />
Burtsov lisää.<br />
Sen lisäksi, että energiatehokkuuden<br />
johtamisjärjestelmä parantaa toiminnan<br />
taloudellista kannattavuutta<br />
ja pienentää haitallisia ympäristövaikutuksia<br />
hyödyksi nähdään myös<br />
yrityskuvan parantuminen yhteiskuntavastuun<br />
kantamisen myötä.<br />
Raumalla toimiva Forchem on jo aiemmin ottanut ETJ+-järjestelmän käyttöön,<br />
mutta nyt siitä haluttiin saada irti kaikki mahdollinen hyöty. Kuva: Forchem<br />
Vantaan Energiassa lähdettiin liikkeelle kartoittamalla ensin energianhallinnan<br />
nykytilaa diplomityöllä ja kuiluanalyysilla vertaillen toimintaa ETJ+:n vaatimuksiin.<br />
Kuva: Vantaan Energia<br />
Vantaan Energiassa lähdettiin liikkeelle<br />
kartoittamalla ensin energianhallinnan<br />
nykytilaa diplomityöllä ja kuiluanalyysilla<br />
vertaillen toimintaa ETJ+:n vaatimuksiin.<br />
Nykytilatutkimuksen perusteella diplomityössä<br />
ehdotettiin toimenpiteitä, joita on<br />
kevään ja kesän aikana lähdetty suunnittelemaan<br />
tarkemmin.<br />
– Ehdotus energiatehokkuuden<br />
systemaattiselle kehitykselle ja ETJ+:n<br />
käyttöönotolle on lähtenyt alhaaltapäin<br />
johdolle, ja heitä onkin jo saatu herä-<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 43
ENERGIATEHOKKUUS<br />
teltyä aiheeseen. Syksyn <strong>2023</strong> aikana<br />
tarkennetaan vielä resursseja ja aikataulua<br />
ETJ+:n käyttöönotolle, Burtsov<br />
toteaa.<br />
Mittaroinnissa mietittävää<br />
Burtsovin mukaan vaikeinta työssä on<br />
ollut määritellä uusia prosesseja ja toimintamalleja,<br />
joilla energia-asiat saataisiin<br />
tehokkaasti mukaan nykyiseen<br />
toimintaan. Etenkin energiatehokkuuden<br />
mittaroinnin sovittaminen yhtiön<br />
tarpeisiin tuottaa vielä päänvaivaa.<br />
– Silti suunnitteluvaihe on se helppo<br />
osuus. Itse toiminnan jalkautus yrityksen<br />
jokaiseen toimintoon ja osaksi<br />
arkipäiväistä tekemistä vaatii varmasti<br />
paljon työtä. Aiomme tihentää energiakatselmointia<br />
vuosittain tehtäväksi toimenpiteeksi<br />
ja hyödyntää katselmusten<br />
potentiaalia tehokkaammin energiatehokkuuden<br />
kehitystyössä. Myös energialaitokselta<br />
tulevan datan analysoinnissa<br />
riittää vielä kehitettävää.<br />
Burtsovin mielestä energiatehokkuustoimenpiteet,<br />
niiden raportointi<br />
ja vaikutusten seuranta pitäisi integroida<br />
yrityksen jo käytössä oleviin eri<br />
järjestelmiin. Energia-asiat voitaisiin<br />
huomioida tulevaisuudessa miltei yhtä<br />
laajalti kuin työturvallisuus.<br />
– Käyttöönoton aikana on syntynyt<br />
loistavia ideoita siitä, mihin suuntaan<br />
ja miten yrityksen toimintaa kannattaa<br />
kehittää energia-asioissa. ETJ+-järjestelmän<br />
avulla voidaan sitouttaa koko henkilöstö<br />
energiatehokkuusajatteluun ja<br />
-kulttuuriin Vantaan Energiassa. Lisäksi<br />
ETJ+ on todennäköisesti vaivattomin<br />
ja kustannustehokkain tapa energiatehokkuuden<br />
johtamiseen. On hienoa, että<br />
Motivan hankkeen ansiosta ETJ+ -käyttöönottoa<br />
on voitu tehdä kollektiivisesti.<br />
Forchem tehostaa ETJ+:n<br />
hyödyntämistä<br />
Mäntyöljyn jalostamisen sekä mäntyöljytutkimuksen<br />
parissa Raumalla<br />
toimiva Forchem on jo aiemmin ottanut<br />
ETJ+-järjestelmän käyttöön, mutta<br />
nyt siitä haluttiin saada irti kaikki mahdollinen<br />
hyöty. Forchem ei kuitenkaan<br />
suunnittele järjestelmän sertifioimista.<br />
– Henkilöstömuutosten jälkeen havaittiin<br />
tarvetta perehtyä järjestelmään<br />
paremmin, jotta saadaan siitä kaikki<br />
hyödyt irti. Motivan hanke palveli tätä<br />
tarvetta hyvin, EHS-päällikkö Anne<br />
Penttinen Forchemilta sanoo.<br />
Penttisen mielestä Motivan energiatehokkuuden<br />
johtamisen hanke on<br />
ollut hyvin mielenkiintoinen ja tapaamiset<br />
ovat olleet mukavia.<br />
– Tapaamisten puheenvuorot ja<br />
kokemusten vaihto eri yritysten välillä<br />
on antanut ideoita oman järjestelmän<br />
kehittämiseen. Olemme nyt arvioineet<br />
olemassa olevia käytäntöjämme ja sitä,<br />
onko tarvetta päivittää niitä. Haluamme<br />
myös saada energiatehokkuusajattelun<br />
vankemmin mukaan jokapäiväiseen<br />
toimintaan.<br />
Kokemusten vaihto<br />
eri yritysten välillä<br />
on antanut ideoita oman<br />
järjestelmän kehittämiseen.”<br />
Penttinen suosittelee järjestelmää<br />
myös muille yrityksille.<br />
– ETJ+ on hyvä apuväline systemaattisen<br />
energiatehokkuustoiminnan<br />
aloittamiseen. Siitä on<br />
myös helppo ponnistaa ISO 50001<br />
-järjestelmään, mikäli tarvetta on.<br />
Olemme saaneet hyvin käytännönläheisiä<br />
vinkkejä ja malleja<br />
siihen, miten energia-asioita voidaan<br />
kehittää.<br />
Sähköistämällä energiatehokkuutta<br />
teollisuudessa 2024 -yhteishanke<br />
YHTEISHANKKEESSA aiheeseen liittyviä ongelmia ratkotaan asiantuntijoiden,<br />
muiden teollisuusyritysten sekä laite- ja ratkaisutoimittajien kanssa.<br />
Hankkeeseen osallistujat saavat asiantuntijatyötä mittauksineen, ehdotukset<br />
ja laskelmat toimenpiteistä, vertaistukea sekä kasvattavat osaamista eri<br />
ratkaisuista sähköiseen tulevaisuuteen. Hankkeen aihealueita ovat korkean<br />
lämpötilan lämpöpumput, korkeiden lämpötilojen tuottaminen sähköllä,<br />
sähkökattilat, sähköstä lämmöksi -teknologiat ja varastointi kulutusjoustolla<br />
sekä energiatehokkuuden optimointi älyratkaisuilla. Motiva hakee hankkeeseen<br />
mukaan teollisuusyrityksiä, jotka ovat liittyneet energiatehokkuussopimukseen,<br />
laitetoimittajia sekä yliopistoja ja ammattikorkeakouluja. Tässä hankkeessa on<br />
osallistumismaksu.<br />
Edellisen yhteishankkeen aiheena oli sähköistyminen, hukkalämmöt<br />
ja lämpöpumput teollisuudessa. Yhteishankkeesta pidettiin 27.1.<strong>2023</strong><br />
päätöswebinaari, jossa esiteltiin hanketta ja sen tuloksia. Webinaarin materiaalit<br />
sekä hankkeessa tuotetut tulosmateriaalit ovat Motivan verkkosivuilla.<br />
44 promaint 4/<strong>2023</strong>
KUNNOSSAPIDON<br />
TUNNUSLUVUT,<br />
SUUNNITTELU JA<br />
RESURSSIT (WCM 3)<br />
21.-22.11.<strong>2023</strong> ja 23.-24.4.2024 TAMPERE<br />
Kunnossapidon operatiivisen toiminnan ja<br />
resurssien suunnittelu tehdään laitoksen<br />
käytettävyystavoitteiden perustella. Asetettujen<br />
tavoitteiden seuranta ja toiminnan tehokkuuden<br />
kehittäminen perustuvat oikein valittuihin<br />
mittareihin ja kunnossapidon tunnuslukuihin.<br />
Toiminnanohjaus- ja laitostiedonhallintajärjestelmät<br />
tukevat suunnittelua, toteutusta ja raportointia.<br />
Koulutus on suunniteltu tuotannon ja kunnossapidon<br />
johto-, kehitys-, suunnittelu- ja työnjohto -<br />
tehtävissä toimiville henkilöille sekä asiantuntijoille,<br />
joiden vastuulla on laitoksen johtamisen, talouden<br />
ja toiminnan kehittäminen. Se sopii myös kunnossapidon<br />
palveluyrityksissä toimiville henkilölle. Tilaisuus<br />
on osa World Class Maintenance -koulutusohjelmaa.<br />
Tilaisuuden aiheita:<br />
Kunnossapidon tunnusluvut<br />
Prosessinäkökulma kunnossapidon<br />
työnsuunnitteluun<br />
Epävarmuuden hallinta<br />
Kunnossapidon työnsuunnittelu<br />
Vuosihuoltojen suunnittelu<br />
Datan hyödyntäminen kunnossapidon tukena ja<br />
elinjakson hallinnassa<br />
Kunnossapidon sopimukset ja materiaalitoiminnot<br />
Henkilö-, laitos- ja ympäristöturvallisuuden hallinta<br />
Hinta: 1330 euroa + alv 24 %<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri<br />
KUNNOSSAPIDON<br />
JOHTAMINEN JA<br />
FYYSISEN OMAISUUDEN<br />
HALLINTA (WCM 4)<br />
13.-14.12.<strong>2023</strong> ja 28.-29.5.2024 VANTAA<br />
Tuotantoa tukevalla kunnossapidon strategialla<br />
ja organisoinnilla yritys pystyy käyttämään<br />
tuotantokoneistojaan optimaalisilla tehoilla ja<br />
kustannuksilla. Fyysisen omaisuuden hallinnan<br />
tavoitteena on saada olemassa olevat resurssit<br />
tukemaan yrityksen liiketoiminnallisia tavoitteita<br />
mahdollisimman tehokkaasti ottaen huomioon<br />
tuotantoteknologian, taloudelliset lainalaisuudet<br />
ja ympäristön vaatimukset.<br />
Koulutus on suunniteltu tuotannon ja kunnossapidon<br />
johto-, kehitys- ja suunnittelu tehtävissä<br />
toimiville henkilöille sekä asiantuntijoille, joiden<br />
vastuulla on laitoksen johtamisen, talouden ja<br />
toiminnan kehittäminen. Se sopii myös kunnossapidon<br />
palveluyrityksissä toimiville henkilölle.<br />
Tilaisuus on osa World Class Maintenance<br />
-koulutusohjelmaa.<br />
Tilaisuuden aiheita:<br />
Kunnossapidon organisointi ja prosessien hallinta<br />
Kunnossapidon talous ja budjetointi<br />
Kunnossapidon johtaminen (case)<br />
<br />
Fyysisen omaisuuden hallinta - Asset Management<br />
Yrityksen strategia ja kunnossapidon tavoitteet<br />
Osaamisen kehittäminen osana yrityksen strategiaa<br />
Hinta: 1330 euroa + alv 24 %<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri
MONIMUOTOISUUS<br />
– Jokainen tuo työyhteisöön<br />
jotakin. Sitä kautta rakentuu<br />
vahva ja toimiva työyhteisö,<br />
Sanna Sihvola toteaa.<br />
46 promaint 4/<strong>2023</strong>
MONIMUOTOISUUS<br />
Meidän<br />
kaikkien<br />
oikeus<br />
TEKSTI: VAULA AUNOLA<br />
KUVAT: UPM, SANNA SIHVOLAN<br />
KOTIALBUMI<br />
Jokaisella meistä on<br />
oikeus oman näköiseen<br />
elämään. Sanna Sihvola<br />
kannustaa tekemään<br />
valintoja myös uran<br />
suhteen pelkäämättä sitä,<br />
mitä muut sanovat.<br />
Mitä<br />
monimuotoisempi<br />
työyhteisö on<br />
sitä tehokkaampi ja<br />
luovempi se on.<br />
Kun haastattelua tehdään<br />
UPM:n Kymin sellutehtaan<br />
kehitysinsinööri Sanna<br />
Sihvolalla on takana puolitoista<br />
vuotta kestäneen projektin hektiset<br />
käynnistysviikot.<br />
– Loppu hyvin kaikki hyvin, hän toteaa<br />
ja lisää, että jäljellä on tietenkin vielä<br />
prosessin säätöä ja kaikenlaista muuta<br />
pientä tekemistä, mutta sehän kuuluu<br />
asiaan. Työmäärä on ollut suuri, mutta<br />
nyt on helppo hengittää. On hyvä päästä<br />
viikonlopun viettoon hyvillä fiiliksillä,<br />
kun projekti on tässä vaiheessa.<br />
Työuransa aikana Sihvola on puhunut<br />
useassa tilanteessa siitä, miten tärkeää<br />
on hyväksyä monimuotoisuus<br />
ja kunnioittaa<br />
omia haaveitaan.<br />
– Olen korostanut<br />
sitä, että<br />
jokaisella meillä<br />
on oikeus olla<br />
sellaisia kuin<br />
olemme ja tavoitella päämääriämme. Sillä<br />
ei ole mitään merkitystä oletko vanha,<br />
nuori, nainen tai mies. Meidän pitää luopua<br />
myös omista ennakkoluuloistamme.<br />
Kukaan muu ei voi määritellä sitä, mitä<br />
haluamme.<br />
– Ei anneta muiden vaikuttaa siihen,<br />
mitä kohti haluamme pyrkiä. Ympäristöstä<br />
kuuluvat soraäänet kannattaa<br />
unohtaa matkalla kohti omia tavoitteita.<br />
Mutkikas polku<br />
– Kun itse aikanaan mietin, mihin kouluun<br />
lähden peruskoulun jälkeen, olisi<br />
varmaan ollut helpompaa valita samoin<br />
kuin muut luokan tytöt valitsivat. Mo-<br />
net menivät kauppikseen, ravintolaalalle<br />
tai johonkin muuhun naisvaltaisen<br />
alan koulutukseen. Itse halusin<br />
tekniselle puolelle ja myös pääsin.<br />
– Nyt olen äärimmäisen tyytyväinen<br />
siihen, että pidin oman pääni enkä<br />
antanut ympäristön vaikuttaa. Haluan<br />
rohkaista kaikkia tekemään omat valintansa<br />
itse. Muut eivät elä elämääsi.<br />
Peruskoulun opinto-ohjaaja yritti saada<br />
minut kaikin keinoin hakemaan kultasepän<br />
koulutuslinjalle, mutta pidin<br />
siinäkin asiassa oman mieleni enkä<br />
hakenut.<br />
Sihvola valmistui luokkansa ainoana<br />
nuorena naisena sähkö- ja automaatioasentajaksi.<br />
– Työllistyin<br />
teollisuuden pariin<br />
ja lopulta päädyin<br />
monien vaiheiden<br />
kautta nykyiseen<br />
tehtävääni.<br />
Sihvola toteaa,<br />
ettei hän ole mikään<br />
perusinsinööri.<br />
– Olen edennyt pitkän mutkaisen ja<br />
kuoppaisenkin polun kautta, ja käynyt<br />
kaikki mahdolliset ja ehkä mahdottomatkin<br />
koulutukset. Valintoja olen<br />
tehnyt sen mukaan, miten olen itse<br />
halunnut kehittyä ja mitkä ovat olleet<br />
työnantajan tarpeet kulloinkin. Nyt minulla<br />
on ylemmän AMK-tason tutkinto<br />
ja lisäksi yliopistossakin olen ehtinyt<br />
piipahtaa.<br />
Opiskelun hän näkee jatkuvana prosessina.<br />
– Sitä kautta tuodaan uusia ajatuksia<br />
ja myös jotain uutta työyhteisöön.<br />
Jokaisesta koulutuksesta oli se sitten<br />
mihin liittyvää, jää aina jotakin taskun<br />
pohjalle.<br />
Sopii hyvin naisille<br />
Sihvola on tehnyt töitä miesvaltaisella<br />
alalla koko ikänsä.<br />
– Vaikka elämme jo 2020-luvulla,<br />
tekninen ala koetaan edelleen miesvaltaiseksi<br />
ja sitähän se tilastollisesti<br />
onkin.<br />
Käytännön työelämässä se ei hänestä<br />
ole ollut koskaan mikään ongelma.<br />
– Olenko ollut hirvittävän onnekas,<br />
en tiedä, mutta minulla ei ole mitään<br />
negatiivista sanottavaa. En näe mitään<br />
syytä mikseivät naiset pärjäisi tässä<br />
ympäristössä. Puhun tietenkin omasta<br />
puolestani, mutta uskoisin että muillakin<br />
on se sama näkemys. Onhan meillä<br />
työyhteisössä muitakin naisia. Mitään<br />
ruuhkaa ei tosin ole ollut. Minusta mitään<br />
vastakkainasettelua ei pitäisi olla.<br />
– Se on tervettä, että meillä on eri<br />
lähtökohdista tulevia ihmisiä työyhteisössä.<br />
Meillä on töissä monen ikäisiä,<br />
sukupuolisia ja erilaisen kulttuuritaustan<br />
omaavia henkilöitä. Silloin asioita<br />
pystytään katsomaan monesta kulmasta<br />
ja se takaa kehittymisen.<br />
Työyhteisö kasvupohjana<br />
Työyhteisö on tekijöidensä summa.<br />
– Se on kasvupohja. Meidän kaikkien<br />
pitäisi omalta osaltamme miettiä sitä,<br />
mitä voimme sinne tuoda. Meillä jokaisella<br />
on vahvuutemme. Iällä tai sukupuolella<br />
ei ole mitään merkitystä. Mitä<br />
monimuotoisempi työyhteisö on sitä<br />
tehokkaampi ja luovempi se myös on.<br />
Sihvola ei kannata kiintiöajattelua.<br />
– En itse lähestyisi asiaa sillä tavalla,<br />
4/<strong>2023</strong> promaint 47
MONIMUOTOISUUS<br />
että esimerkiksi pitää olla tietty määrä<br />
naisia, miehiä tai jonkin koulutustaustan<br />
omaavia ihmisiä. Tärkeämpää on,<br />
että kukin sopii siihen tehtävään, mihin<br />
hänet on valittu.<br />
– Jokainen tuo työyhteisöön jotakin.<br />
Sitä kautta rakentuu vahva ja toimiva<br />
työyhteisö.<br />
Jokaisella täytyy myös olla oikeus olla<br />
oma itsensä, eikä mitään muuta.<br />
— Meillä on UPM:ssä hyvät arvot<br />
ja parasta on se, että ne näkyvät myös<br />
arjessa. Enkä näin ollen ole havainnut<br />
minkäänlaista syrjintää täällä.<br />
Mahdolliset konfliktit ratkaistaan<br />
puhumalla.<br />
— Puhutaan reilusti asiasta ja jos jotain<br />
on jäänyt niin sanotusti hampaankoloon<br />
niin käydään se läpi. Jos niin ei<br />
tehdä, ennemmin tai myöhemmin se<br />
tulee jossain tilanteessa esille.<br />
Esihenkilöiden toiminnalla on myös<br />
painoa.<br />
— Siinä olen ollut onnekas koko työurani.<br />
Minulla on aina ollut hyvät esihenkilöt.<br />
En ole urani missään vaiheessa<br />
kokenut, että minua aliarvioitaisiin ja<br />
olen saanut kannustusta edetä työuralla.<br />
Olen saanut kasvaa ja kehittyä.<br />
SUKUPUOLIJAKAUMAT HENKILÖSTÖRYHMITTÄIN JA TOIMIALOITTAIN 2021<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Lähde: Teknologiateollisuuden palkkatilastot, kansantalouden tilinpito,<br />
teknologiateollisuuden jäsentietojärjestelmä.<br />
YHÄ USEAMPI TEKNIIKAN KORKEAKOULUTUKSEEN HAKEVISTA ON NAINEN<br />
Lähde: Opetushallinnon tilastopalvelu Vipunen<br />
Itsestään huo<strong>lehti</strong>minen<br />
– Kun sinulla on hyvä olla, niin se näkyy<br />
ulospäin ja tukee myös yhteisöä, jossa<br />
olet. Samoin yhteisö voi tukea sinua. Se<br />
on vastavuoroisuutta.<br />
Omaa hyvinvointiaan Sihvola ylläpitää<br />
harrastaen liikuntaa, reserviläistoimintaa,<br />
metsästystä ja ammuntaa, jossa<br />
hän on yltänyt SM-tasolle.<br />
– Tärkeintä on luonnossa kulkeminen<br />
ja siellä varmaan liikun enemmän<br />
nykyään ilman asetta. Se tarkoittaa<br />
kiireettömyyttä ilman aikatauluja, aikaa<br />
havainnoida ja katsella. Ampumaradalla<br />
taas itsensä kehittäminen on motivaattori,<br />
joka on aina vienyt eteenpäin.<br />
Naiset tekevät vuosittain uusia ennätyksiä<br />
alan koulutukseen hakeutumisessa<br />
TEKNIIKAN JA ICT-ALAN koulutukseen oli tänä keväänä enemmän naishakijoita kuin koskaan aikaisemmin. Eniten<br />
on noussut naisten kiinnostus hakea opiskelemaan näitä aloja ammattikorkeakouluihin. Ensisijaisesti naiset hakevat<br />
kuitenkin yhä yliopistoissa yhteiskuntatieteellisiin ja ammattikorkeakouluissa terveys- ja hyvinvointialoille, johon heidän<br />
kiinnostuksensa on jo usean vuoden ajan kuitenkin vähentynyt huomattavasti.<br />
– Laajan selvityksemme mukaan teknologiateollisuuden yritykset tarvitsevat kymmenen vuoden sisällä vuosittain<br />
noin 13 300 uutta osaajaa, joten töitä riittää niin naisille kuin miehille. Kansainvälisten selvitysten mukaan yritykset<br />
menestyvät sitä paremmin, mitä monimuotoisempia ne ovat. Siten alan naisistuminen, kansainvälistyminen ja<br />
monipuolistuminen on paitsi toivottavaa myös hyödyllistä, sanoo Teknologiateollisuus ry:n johtava asiantuntija Touko<br />
Apajalahti.<br />
48 promaint 4/<strong>2023</strong>
VOITELUPÄIVÄT 2024<br />
TEOLLISUUSVOITELU<br />
9.-10.4.2024 TAMPERE<br />
Toimivan voitelun perusratkaisut tehdään<br />
jo laitesuunnittelussa. Käytönaikaisen<br />
voiteluhuollon mahdollisuudet voiteluolosuhteiden<br />
myöhempään parantamiseen<br />
edellyttävät kokonaistilanteen ymmärrystä niin<br />
teknisen tiedon kuin käytännön kokemuksenkin<br />
osalta. Seminaari sisältää sekä voiteluun liittyvää<br />
teoriaa, että runsaasti käytännön esimerkkejä.<br />
Sisältöä:<br />
Tekniikat kitkan pienentämiseen - voitelun<br />
perusteet<br />
Voiteluaineiden vaatimukset/luokitukset<br />
Voiteluöljyjen puhtaus ja suodatus<br />
Voiteluöljyn kunnonvalvonta ja kunnossapito<br />
Vierintälaakerien rasvavoitelun määrittely<br />
Mekaanisen voimansiirron etädiagnostiikka<br />
Öljypalvelu – ympäristöä säästävä öljynkäyttö<br />
Voiteluaineiden kierrätys ja regenerointi<br />
Voiteluhuoltohenkilön pätevöinti<br />
Voitelun kriittisyys vakuuttajan näkökulmasta<br />
Fluoriyhdisteitä koskevat rajoitukset<br />
Voiteluhuollon kehittäminen, case<br />
Hinta 1290 € (+ alv 24 %)<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri<br />
VÄRÄHTELYKLINIKKA<br />
17.-18.4.2024 TAMPERE<br />
Kunnossapidon osuus tuotantolaitosten<br />
kustannuksista on keskimäärin 5 % liikevaihdosta.<br />
Koneiden kunnonvalvonta ja erityisesti<br />
värähtelymittaukset ovat keskeinen osa tämän<br />
päivän teollisuuden kunnossapitoa. Hyvin<br />
toimivalla kunnonvalvonnalla on myönteinen<br />
vaikutus koneiden käyttöasteeseen ja sitä<br />
kautta yrityksen kannattavuuteen. Suurimmat<br />
kustannukset syntyvät, jos tuotantoprosessit<br />
eivät ole laiterikkojen takia käytettävissä.<br />
Juurisyyanalyysit ja jatkuva parantaminen<br />
ovat tämän päivän teemoja kunnossapidossa.<br />
Tekniikoiden kehittyminen on tuonut<br />
kunnonvalvojille uusia mahdollisuuksia vastata<br />
yhä koveneviin vaatimuksiin. Entistä parempia<br />
ratkaisuja kehitetään jatkuvasti teollisuuden<br />
etsiessä keinoja tehostaa tuotantoaan alati<br />
kiristyvässä kilpailuympäristössä.<br />
Koulutuksesta hyötyvät:<br />
Kunnonvalvonnan ja värähtelymittausten<br />
toteutuksesta ja suunnittelusta vastaat<br />
asiantuntijat<br />
Mittaustuloksia analysoivat asiantuntijat<br />
Juurisyiden määrittämiseen osallistuvat henkilöt<br />
Värähtelymittaajat<br />
Kunnossapidon kehitystehtävissä toimivat henkilöt<br />
Hinta 1350 € (+ alv 24 %)<br />
<strong>Promaint</strong> ry:n jäsenille 200 €:n alennus.<br />
www.promaint.net > tapahtumakalenteri
PROMAINT RY<br />
Opinnäyte- ja yritysinnovaatiopalkintojen<br />
voittajat valittiin<br />
Teknologia 23 messujen yhteydessä<br />
7.11.<strong>2023</strong> jaettiin<br />
tämän vuoden opinnäyte- ja<br />
yritysinnovaatiopalkinnot.<br />
Palkintoraha kilpailuun tulee Suomen<br />
Messusäätiöltä ja Kunnossapitoyhdistys<br />
<strong>Promaint</strong> ry:ltä.<br />
Yritysinnovaatiosarjan voitti Valmet<br />
hakemuksellaan ”Dialogue with data –<br />
Valmet Industrial Internet, Remote Monitoring<br />
and Optimization”. Palkinnon<br />
kävi noutamassa kolmehenkinen ryhmä<br />
Valmetilta. Asiasisältöä syvennettiin messupäivän<br />
aikana Energy- and Maintenance<br />
ohjelmalavalla Valmetin Mika Karin<br />
kiinnostavalla esityksellä ”Digitalisaation<br />
hyödyntäminen kunnossapidossa”. Julkaisemme<br />
tarkemman artikkelin aiheesta<br />
<strong>Promaint</strong>-lehden vuoden 2024 ensimmäisessä<br />
numerossa.<br />
Opinnäytepalkintojen osalta saimme<br />
erinomaisia töitä arvioitavaksi,<br />
tuomariston muistikuvan mukaan<br />
kyseessä oli pitkään aikaan korkeatasoisin<br />
kattaus ammattikorkeakoulujen<br />
ja yliopistojen lopputöitä.<br />
Valinnat saatiin kuitenkin tehtyä ja<br />
voittajiksi valittiin seuraavat työt:<br />
Mikko Krankkala (AKK):<br />
Tiedolla Johtaminen ehkäisevässä<br />
kunnossapidossa<br />
Palkitsemisen perustelut: Tekijä on työssään<br />
keskittynyt ehkäisevän kunnossapidon<br />
kehittämiseen. Toimeksiantajan,<br />
SSAB:n Raahen tehtaan mukaan työ on<br />
erittäin hyvin sovellettavissa kunnossapidon<br />
nykyisessä kehitystilanteessa. Erityisesti<br />
on mainittava, että SSAB näkee<br />
työssä olevan elementtejä, joiden avulla<br />
kunnossapitäjien työmotivaatio paranee<br />
ja kohteiden luotettavuus nousee.<br />
Jere Hettula (AKK):<br />
Tunneliporalaitteen elinjakson<br />
kunnossapitokustannukset<br />
Palkitsemisen perustelut: Työssä on käsitelty<br />
kunnossapidon kustannushallintaa<br />
konkreettisesti ja helposti käytäntöön<br />
sovellettavasti. Tästä nähdään olevan<br />
helposti käyttöön otettavaa hyötyä työn<br />
toimeksiantajalle.<br />
Aleksanteri Hämäläinen (Yliopisto):<br />
Generalisation of a few-shot model<br />
for gear fault analysis<br />
Palkitsemisen perustelut: Työ käsitteli<br />
koneoppimismenetelmien hyväksikäyttöä<br />
pyörivien koneiden kunnonvalvonnassa.<br />
Työssä on näytetty, miten few-shot<br />
malleilla saadaan lisää tarkkuutta analyysimenetelmiin.<br />
Tämä on pitkä askel<br />
eteenpäin kunnonvalvonnassa.<br />
Jaakko Härkälä:<br />
Service delivery in small and<br />
medium-sized manufacturing firms<br />
Palkitsemisen perustelut: Työ keskittyy<br />
palveluiden toimittamiseen ja<br />
sen erityisiin vaatimuksiin toiminnan<br />
digitalisoituessa ja toimitusketjujen<br />
sisältäessä muitakin kuin loppuasiakkaita.<br />
Aineisto on koottu laajasti eri<br />
yrityksistä.<br />
Onnittelemme kaikkia voittajia.<br />
Tässä yhteydessä on myös hyvä<br />
muistuttaa vuoden 2024 kehitysprojektikilpailusta,<br />
jonka palkinnot<br />
jaetaan Pohjoinen Teollisuus messutapahtuman<br />
yhteydessä Oulussa<br />
22–23.5.<strong>2023</strong>. Lisätietoa kilpailusta<br />
promaint.net sivustolla.<br />
Jaakko Tennilä, Toiminnanjohtaja,<br />
Kunnossapitoyhdistys <strong>Promaint</strong> ry.<br />
Mika Kari Valmetilta.<br />
AKK-opinnäytepalkinnon luovutus, Jere Hettula<br />
(kesk.), Tomi Niemi Suomen Messusäätiön edustaja<br />
(oik.) ja Jaakko Tennilä.<br />
50 promaint 4/<strong>2023</strong>
4 | <strong>2023</strong><br />
| MITÄ | MISSÄ | MILLOIN |<br />
SYKSY <strong>2023</strong><br />
Kunnossapidon johtaminen ja fyysisen<br />
omaisuuden hallinta (WCM 4) 13.–14.12.<strong>2023</strong> |<br />
Vantaa<br />
KEVÄT 2024<br />
World Class Maintenance -kunnossapidon<br />
koulutusohjelma 13.2.-29.5.2024<br />
Kunnossapidon menetelmät ja<br />
käytännöt (WCM 1) 13.-14.2.2024 |<br />
Hämeenlinna<br />
Laitoksen käyttövarmuus ja<br />
riskienhallinta (WCM 2) 20.-21.3.2024 |<br />
Jyväskylä<br />
Teollisuusvoitelu 2024 9.- 10.4.2024 |<br />
Tampere<br />
Värähtelyklinikka 17.- 18.4.2024 |<br />
Tampere<br />
Kunnossapidon tunnusluvut,<br />
suunnittelu ja resurssit (WCM 3) 23.-24.4.2024 |<br />
Tampere<br />
Pohjoinen teollisuus<br />
-suurtapahtuma 22.-23.5.2024 |<br />
Oulu<br />
Kunnossapidon johtaminen ja fyysisen<br />
omaisuuden hallinta (WCM 4) 28.-29.5.2024 |<br />
Vantaa<br />
KIRKKAASTI PAREMPAA<br />
AIKUISKOULUTUSTA!<br />
Taitotalosta löydät kursseja, seminaareja ja<br />
tutkintoja prosessiteollisuuden sekä teollisuuden<br />
kunnossapidon ammattilaisille.<br />
KURSSIT<br />
Pneumatiikan perusteet 29.–30.1.2024<br />
Hydrauliikka 2, jatkokurssi 6.–8.3.2024<br />
Kunnonvalvonta teollisuudessa 13.–15.3.2024<br />
Hydrauliikka 1, perusteet 19.–22.3.2024<br />
SKF-laakerien asennus ja huolto 21.–22.3.2024<br />
Hydrauliikan putkistopassikoulutus 3.–4.4.2024<br />
Voiteluhuoltohenkilön pätevöintiin valmentava<br />
koulutus – taso 1, 16.–18.4.2024<br />
Voitelijan pätevöintiin valmentava koulutus,<br />
taso 1 – tentti 18.4.2024<br />
Prosessiteollisuuden pumppujen asennus ja huolto<br />
16.–17.4.2024<br />
Teollisuuden voitelujärjestelmät ja niiden<br />
huoltokohteet 23.–24.4.2024<br />
SEMINAARIT<br />
Kunnossapidon menetelmät ja käytännöt (WCM 1)<br />
13.–14.2.2024, Hämeenlinnassa<br />
Painelaitteiden käyttö ja käytön valvonta<br />
13.–14.3.2024, Vantaalla<br />
Laitoksen käyttövarmuus ja riskienhallinta (WCM 2)<br />
20.–21.3.2024, Jyväskylässä<br />
Teollisuusvoitelu 2024 9.–10.4.2024, Tampereella<br />
Värähtelyklinikka 17.–18.4.2024, Tampereella<br />
Kunnossapidon tunnusluvut, suunnittelu ja resurssit<br />
(WCM 3) 23.–24.4.2024, Tampereella<br />
Kunnossapidon johtaminen ja fyysisen omaisuuden<br />
hallinta (WCM 4) 28.–29.5.2024, Vaasassa<br />
TUTKINNOT<br />
Koneasennuksen ja kunnossapidon ammattitutkinto,<br />
kunnossapidon osaamisala<br />
Koneasennuksen ja kunnossapidon<br />
erikoisammattitutkinto<br />
Kysy lisää: Anu Jauhiainen, 050 394 7159<br />
anu.jauhiainen@taitotalo.fi<br />
taitotalo.fi/kunnossapito<br />
Kysy myös<br />
yrityskohtaisia<br />
koulutuksia!<br />
asiakaspalvelu 010 80 80 90, asiakaspalvelu@taitotalo.fi<br />
Valimotie 8, Helsinki • taitotalo.fi
ÄLÄ<br />
VALITSE<br />
TUOTETTA.<br />
Se on hyvin pidetty salaisuus.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
VALITSE<br />
KUMPPANI.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
— aarsleff.fi<br />
Don’t choose a product.<br />
Choose a partner.