SLEDI DO DAVNIH DNI PRIROČNIK K BERILU 1 - Založba Izolit
SLEDI DO DAVNIH DNI PRIROČNIK K BERILU 1 - Založba Izolit
SLEDI DO DAVNIH DNI PRIROČNIK K BERILU 1 - Založba Izolit
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 1
Igor Saksida, Sanja Leben Jazbec<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> - Priročnik za učitelje<br />
Priročnik k berilu za 6. razred devetletne osnovne šole<br />
Avtorja: dr. Igor Saksida, Sanja Leben Jazbec, prof.<br />
Recenzirale:<br />
Lektorirala:<br />
Janja Karo, dr. Marjana Kobe, dr. Ljubica Marjanovič Umek<br />
Bojana Maltarič, univ. dipl. sloven.<br />
Oblikovanje: Studio <strong>Založba</strong> <strong>Izolit</strong>/Matej Grginič<br />
Založila in izdala: <strong>Založba</strong> <strong>Izolit</strong>, d.o.o., Mengeš, 2007<br />
Za založbo: Zdravko Grginič<br />
Spletna stran:<br />
Tisk:<br />
www.zalozba-izolit.si<br />
Formatisk, d.o.o.<br />
CIP - Kataložni zapis o publikaciji<br />
Narodna in univerzitetna knjižnica, Ljubljana<br />
821:371.3:373.3(035)<br />
SAKSIDA, Igor<br />
Sledi do davnih dni. Priročnik za učitelje : priročnik k berilu<br />
za 6. razred devetletne osnovne šole / Igor Saksida, Sanja Leben<br />
Jazbec. - Mengeš : <strong>Izolit</strong>, 2007<br />
ISBN 978-961-6625-04-3<br />
1. Leben Jazbec, Sanja<br />
235956480<br />
© <strong>Založba</strong> IZOLIT, izobraževalna literatura<br />
Vse pravice pridržane. Brez pisnega dovoljenja založnika ni dovoljeno nobenega dela ali celote te knjige na kakršenkoli način reproducirati,<br />
kopirati ali kako drugače razširjati. Ta prepoved se nanaša tako na mehanske oblike reprodukcije (fotokopiranje) kot na elektronske (skeniranje<br />
ali prepisovanje na kakršenkoli pomnilniški medij)!<br />
2 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Igor Saksida, Sanja Leben Jazbec<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong><br />
<strong>PRIROČNIK</strong> ZA UČITELJE<br />
Primere šolskih interpretacij so pripravile:<br />
Ana Galjot (OŠ Trzin)<br />
Justina Husu (OŠ Šmihel, Novo mesto)<br />
Slavica Knežević (OŠ dr. Josipa Plemlja, Bled)<br />
Anja Kokalj (OŠ Dob pri Domžalah)<br />
Tatjana Kokalj (OŠ Dob pri Domžalah)<br />
Sanja Leben Jazbec (OŠ Solkan)<br />
Nataša Plevnik (OŠ Globoko)<br />
Tina Sušnik (OŠ Gorje)<br />
<strong>Založba</strong> <strong>Izolit</strong><br />
Mengeš, 2007<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 3
KAZALO<br />
Predgovor .................................................................................................................................................................................................................. 8<br />
1. Kako je sestavljeno berilo Sledi do davnih dni ..............................................................................................................................10<br />
Zasnova učbenika v zvezi z razvijanjem bralnih sposobnosti.................................................................................10<br />
Berilo in učni načrt........................................................................................................................................................................11<br />
Tematska zasnova učbenika.....................................................................................................................................................13<br />
Zaporedje branja besedil ..........................................................................................................................................................19<br />
Didaktični instrumentarij..........................................................................................................................................................19<br />
Kako obravnavati odlomke in dolga besedila ..............................................................................................................24<br />
2. Komunikacijski pouk književnosti in faze šolske interpretacije besedila...........................................................................25<br />
Kaj je komunikacijski pouk književnosti..........................................................................................................................25<br />
Kaj razvijamo s komunikacijskim poukom književnosti..........................................................................................26<br />
Zaporedje faz šolske interpretacije besedil .....................................................................................................................29<br />
3. Primeri šolskih interpretacij (uredila Sanja Leben Jazbec)........................................................................................................37<br />
Tone Pavček: Besede, take in drugačne..............................................................................................................................38<br />
Niko Grafenauer: Ušesa .............................................................................................................................................................44<br />
Milan Dekleva: V ogledalih živijo oranžne zračne ribe...............................................................................................48<br />
Milan Dekleva: Mehke snežinkaste pesniške race........................................................................................................50<br />
Boris A. Novak: Kako rastejo stvari.......................................................................................................................................54<br />
Wolf Harranth: Jaz sem vate, ti pa vame...........................................................................................................................58<br />
Bogdan Novak: Zelena pošast.................................................................................................................................................63<br />
Svetlana Makarovič: Potepuh in nočna lučka..................................................................................................................69<br />
Leopold Suhodolčan: Stopinje po zraku ...........................................................................................................................75<br />
Gerit Kopietz, Jörg Sommer: KLIK, Skrivnostna vila....................................................................................................77<br />
Alenka Goljevšček: Gornastenisedimuha..........................................................................................................................79<br />
Tone Pavček: Junak.......................................................................................................................................................................81<br />
Tone Pavček: Odrastež ................................................................................................................................................................83<br />
Stjepan Jakševac: Junak v razredu........................................................................................................................................85<br />
Vinko Möderndorfer: Ljubezen ..............................................................................................................................................87<br />
Niko Grafenauer: Ljubezen.......................................................................................................................................................89<br />
Oton Župančič: Pomladni pozdrav........................................................................................................................................91<br />
Slavko Pregl: Geniji v dolgih hlačah.....................................................................................................................................97<br />
Vitan Mal: Roki Rok....................................................................................................................................................................101<br />
Erich Kästner: Dvojčici..............................................................................................................................................................105<br />
Erich Kästner: Emil in detektivi............................................................................................................................................111<br />
Astrid Lindgren: Detektivski mojster Blomkvist.........................................................................................................114<br />
Katherine Paterson: Most v Terabitijo..............................................................................................................................117<br />
Mark Twain: Prigode Toma Sawyerja................................................................................................................................124<br />
Fran Levstik: Martin Krpan z Vrha......................................................................................................................................128<br />
Henry Gilbert: Robin Hood.....................................................................................................................................................130<br />
Franjo Frančič: Pravljica o svobodi ....................................................................................................................................132<br />
4 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Neža Maurer: Onstran .............................................................................................................................................................138<br />
Neža Maurer: Zlati copati........................................................................................................................................................140<br />
Ksenija Šoster Olmer: Roža v puščavi...............................................................................................................................142<br />
Bina Štampe Žmavc: Sanje....................................................................................................................................................144<br />
Bina Štampe Žmavc: Vesolje.................................................................................................................................................147<br />
Bina Štampe Žmavc: Zrnca sonca.......................................................................................................................................149<br />
Feri Lainšček: Mesta..................................................................................................................................................................151<br />
Mate Dolenc: Strupena Brigita............................................................................................................................................156<br />
Antoine de Saint-Exupéry: Mali princ..............................................................................................................................159<br />
Astrid Lindgren: Brata Levjesrčna......................................................................................................................................162<br />
Feri Lainšček: Velecirkus Argo...............................................................................................................................................168<br />
Michael Ende: Čarobni napoj................................................................................................................................................171<br />
Jana Bauer: Izginjevalec čarovnic.......................................................................................................................................178<br />
Bina Štampe Žmavc: Ure kralja Mina ..............................................................................................................................182<br />
Samuil Maršak: Pravljica o kralju in vojaku...................................................................................................................185<br />
Ljudska: Zarika in Sončica......................................................................................................................................................187<br />
Josip Jurčič: Zakrpana Višnja Gora, raztrgani Žužemberk .....................................................................................191<br />
Janez Trdina: Rajska ptica ......................................................................................................................................................194<br />
PROJEKT: Ljudske pravljice iz bližnjih in daljnih koncev sveta.............................................................................198<br />
Indijanska ljudska: O miški, ki je pela...................................................................................................198<br />
Valižanska ljudska: Pergrin in morska deklica..................................................................................198<br />
Židovska ljudska: Teliček..............................................................................................................................198<br />
Argentinska ljudska: Jaguar in kirkinčo...............................................................................................198<br />
Črnska ljudska: Dekle in ženin..................................................................................................................199<br />
Južnokitajska ljudska: Žabji cesar...........................................................................................................199<br />
Grška ljudska: Deklica z morja..................................................................................................................199<br />
Arabska ljudska: Aladin in njegova čudežna svetilka..............................................................................................204<br />
Fran Saleški Finžgar, Dejan Sarič: Pod svobodnim soncem...................................................................................209<br />
Fran Milčinski: Desetnica........................................................................................................................................................212<br />
Oscar Wilde: Srečni kraljevič..................................................................................................................................................217<br />
Hans Christian Andersen: Cesarjeva nova oblačila....................................................................................................219<br />
Milan Jesih: Cesarjeva nova oblačila.................................................................................................................................228<br />
Niko Grafenauer: Poezija.........................................................................................................................................................232<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 5
ABECEDNO KAZALO<br />
Andersen Hans Christian: .................................. Cesarjeva nova oblačila.................................................................219<br />
Arabska ljudska: ..................................................... Aladin in njegova čudežna svetilka.........................................204<br />
Argentinska ljudska: ............................................ Jaguar in kirkinčo..............................................................................198<br />
Bauer Jana: ............................................................... Izginjevalec čarovnic.......................................................................178<br />
Črnska ljudska: ....................................................... Dekle in ženin.....................................................................................199<br />
de Saint-Exupéry Antoine: ............................... Mali princ..............................................................................................159<br />
Dekleva Milan: ........................................................ V ogledalih živijo oranžne zračne ribe ................................... 48<br />
Dekleva Milan: ........................................................ Mehke snežinkaste pesniške race............................................ 50<br />
Dolenc Mate: ........................................................... Strupena Brigita................................................................................156<br />
Ende Michael: .......................................................... Čarobni napoj.....................................................................................171<br />
Frančič Franjo: ......................................................... Pravljica o svobodi...........................................................................132<br />
Gilbert Henry: ......................................................... Robin Hood..........................................................................................130<br />
Goljevšček Alenka: ................................................ Gornastenisedimuha...................................................................... 79<br />
Grafenauer Niko: ................................................... Ušesa..........................................................................................................44<br />
Grafenauer Niko: ................................................... Ljubezen................................................................................................ 89<br />
Grafenauer Niko: ................................................... Poezija....................................................................................................232<br />
Grška ljudska: .......................................................... Deklica z morja..................................................................................199<br />
Harranth Wolf: ........................................................ Jaz sem vate, ti pa vame................................................................ 58<br />
Indijanska ljudska: ................................................ O miški, ki je pela..............................................................................198<br />
Jakševac Stjepan: .................................................. Junak v razredu.................................................................................. 85<br />
Jesih Milan: .............................................................. Cesarjeva nova oblačila.................................................................228<br />
Jurčič Josip: ............................................................... Zakrpana Višnja Gora, raztrgani Žužemberk.......................191<br />
Južnokitajska ljudska:.......................................... Žabji cesar.............................................................................................199<br />
Kästner Erich: .......................................................... Dvojčici...................................................................................................105<br />
Kästner Erich: .......................................................... Emil in detektivi................................................................................111<br />
Kopietz Gerit, Sommer Jörg: ............................ KLIK, Skrivnostna vila........................................................................77<br />
Lainšček Feri: ........................................................... Mesta......................................................................................................151<br />
Lainšček Feri: ........................................................... Velecirkus Argo..................................................................................168<br />
Levstik Fran: ............................................................. Martin Krpan z Vrha........................................................................128<br />
Lindgren Astrid: ..................................................... Detektivski mojster Blomkvist...................................................114<br />
Lindgren Astrid: ..................................................... Brata Levjesrčna................................................................................162<br />
Ljudska: ...................................................................... Zarika in Sončica...............................................................................187<br />
Makarovič Svetlana: ............................................. Potepuh in nočna lučka................................................................. 69<br />
Mal Vitan: .................................................................. Roki Rok.................................................................................................101<br />
Maršak Samuil: ....................................................... Pravljica o kralju in vojaku...........................................................185<br />
Maurer Neža: ........................................................... Onstran..................................................................................................138<br />
Maurer Neža: ........................................................... Zlati copati............................................................................................140<br />
Milčinski Fran:.......................................................... Desetnica..............................................................................................212<br />
Möderndorfer Vinko: ........................................... Ljubezen................................................................................................ 87<br />
Novak Bogdan: ....................................................... Zelena pošast....................................................................................... 63<br />
Novak A. Boris: ........................................................ Kako rastejo stvari............................................................................. 54<br />
Paterson Katherine: ............................................. Most v Terabitijo................................................................................117<br />
Pavček Tone: ............................................................. Besede, take in drugačne............................................................. 38<br />
Pavček Tone: ............................................................. Junak....................................................................................................... 81<br />
6 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Pavček Tone: ............................................................. Odrastež.................................................................................................. 83<br />
Pregl Slavko: ............................................................ Geniji v dolgih hlačah..................................................................... 97<br />
Saleški Finžgar Fran, Sarič Dejan:.................. Pod svobodnim soncem................................................................209<br />
Suhodolčan Leopold: ........................................... Stopinje po zraku............................................................................... 75<br />
Šoster Olmer Ksenija: .......................................... Roža v puščavi....................................................................................142<br />
Štampe Žmavc Bina: ............................................ Sanje.......................................................................................................144<br />
Štampe Žmavc Bina: ............................................ Vesolje....................................................................................................147<br />
Štampe Žmavc Bina: ............................................ Zrnca sonca..........................................................................................149<br />
Štampe Žmavc Bina: ............................................ Ure kralja Mina...................................................................................182<br />
Trdina Janez: ............................................................ Rajska ptica..........................................................................................194<br />
Twain Mark: ............................................................. Prigode Toma Sawyerja.................................................................124<br />
Valižanska ljudska: ............................................... Pergrin in morska deklica.............................................................198<br />
Wilde Oscar: ............................................................. Srečni kraljevič...................................................................................217<br />
Židovska ljudska: ................................................... Teliček.....................................................................................................198<br />
Župančič Oton: ........................................................ Pomladni pozdrav............................................................................ 91<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 7
Spoštovane kolegice in kolegi!<br />
S<br />
priročnikom, ki ga pravkar jemljete v roke, zaključujemo niz dodatnih gradiv,<br />
ki spremljajo berila prvega in drugega triletja in so namenjena učiteljem in<br />
deloma tudi učencem; prvim kot zbirka predlogov za delo v razredu, drugim<br />
kot izbor učnih listov in zanimivih podatkov o ustvarjalcu oziroma delu. Priročnik k<br />
berilu Sledi do davnih dni je resda nastajal nekoliko dlje, vendar upam, da se zaradi<br />
čakanja nanj niste (preveč) jezili na avtorsko ekipo in sodelavce založbe. S priročniki,<br />
ki so zasnovani tako kot ta, je namreč precej dela – ne le, da je treba teoretična<br />
izhodišča povezati z besedili v berilu in predstaviti njegovo zasnovo, smiselno je<br />
predstaviti predvsem take predloge obravnav besedil v razredu, ki so se obnesli<br />
v praksi. Oblikovanje in usklajevanje avtorske ekipe pa nikakor nista mačji kašelj.<br />
Koliko ur dogovorov in tuhtanja, brskanja in urejanja, pogovorov v razredu in v<br />
okviru ustvarjalnega tima učiteljev, popravljanja in dopolnjevanja zamisli prekriva<br />
prah pozabe zdaj, ko je priročnik na voljo vam, strokovnim bralcem …<br />
Novi priročnik tvorita teoretični in praktični del. V prvem delu pojasnjujem<br />
tematsko sestavo in zgradbo berila, pri tem pa ob razlagi didaktičnega instrumentarija<br />
prvič podrobneje predstavljam tudi postopek priprave in izvedbe govornega<br />
nastopa. Govorjenje o doživljanju književnosti je na prvi pogled preprosta dejavnost,<br />
vendar pa je iz pogovorov s kolegicami in kolegi mogoče sklepati, da še vedno<br />
pogrešajo konkretne in izčrpne didaktične napotke ob tej pomembni dejavnosti.<br />
S postopkom priprave, izvedbe in tudi ocenjevanja govornega nastopa se je pred<br />
časom ukvarjala komisija, ki je pripravljala zasnovo zunanjega preverjanja znanja v<br />
osnovni šoli; menim, da bi bilo škoda, če bi se vse te ideje in izkušnje porazgubile<br />
– zato sem jih povzel v razdelek tega priročnika in jih povezal z besedili iz berila.<br />
Drugi del teoretičnega poglavja je predstavitev izhodišč in načel komunikacijskega<br />
pouka književnosti, v katerem na kratko pojasnjujem predvsem razvijanje bralnih<br />
strategij, korake učiteljeve priprave na branje in zaporedje faz šolske interpretacije<br />
književnega besedila od uvodne motivacije do novih nalog.<br />
Drugi, najobsežnejši del priročnika zajema primere šolskih interpretacij;<br />
pripravo tega dela je vodila kolegica Sanja Leben Jazbec, za kar se ji od srca zahvaljujem.<br />
Brez njenih spodbud in koordinacije priročnika ne bi bilo, njene obravnave pa dajejo<br />
celotnemu delu poseben čar tudi zaradi simpatičnih didaktičnih iger, ki nadgrajujejo<br />
doživljanje leposlovnega besedila. Vsak predlog za delo z besedilom v razredu tvorita<br />
tematska analiza, ki sem jo prispeval sam, ter podroben prikaz poteka obravnave<br />
besedila. V tematski analizi sem skušal pojasniti predvsem sporočilne razsežnosti<br />
mladinskega književnega besedila; pri tem se nisem omejeval le na možnosti<br />
najstniškega razumevanja književnosti, ampak sem bral besedilo kot odrasli – mladinska<br />
književnost je namreč tudi zanj prvovrstno bralno doživetje. Povsem jasno je, da je<br />
skoraj sleherno besedilo mogoče dojeti tudi drugače, kar je neodtujljiva svoboda<br />
bralca. Analizi sporočilnosti sledi komentar didaktičnega instrumentarija in predlog<br />
za uvodno motivacijo; slednje dopolnjujejo tudi besedila sodelavk, ki predstavljajo<br />
svoje predloge za uvodno motivacijo. Opazili boste, da se posamezni prikazi šolskih<br />
interpretacij med seboj razlikujejo tako po obsegu kot tudi po pristopu k leposlovnemu<br />
besedilu. In prav je tako: čeprav smo se soavtorji dogovorili za skupni splošni okvir, smo<br />
od vsega začetka vedeli, da bodo posamezne avtorice ta model prilagajale svojemu<br />
načinu poučevanja in predvsem sporočilnim razsežnostim izbranega besedila. Prav<br />
zato primeri šolskih interpretacij niso »uniformirani«, ampak odsevajo individualne<br />
načine dela posameznih avtoric. So torej raznoliki, tako kot je raznolik, pester tudi svet<br />
književnosti v berilu, ki sega od »krhkih« haikujev do besedil s problemsko tematiko,<br />
od kratkih pravljičnih besedil do odlomkov iz obsežnejših del. Iz vseh obravnav pa se,<br />
glede na priročnike k berilom za nižje razrede, vidi zavesten prehod k uravnoteževanju<br />
doživljajskega in strokovnega branja mladinske književnosti.<br />
8 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Šesti razred devetletne osnovne šole kot sklepni razred drugega triletja<br />
namreč »napoveduje« književni pouk v tretjem triletju, pri katerem se mladi<br />
bralci seznanjajo s temeljnimi literarnoteoretičnimi in literarnozgodovinskimi<br />
pojmovanji in poimenovanji. Zato ni naključje, da je v nekaterih obravnavah vidna<br />
podrobnejša analiza zgradbe besedila, v drugih je morda nekoliko več podatkov<br />
o življenju in delu obravnavanega avtorja, v tretjih celo predlogi za preverjanje<br />
razumevanja besedila in književnega znanja učencev. Če se vam zdi česa preveč,<br />
to preprosto preskočite; marsikateri zapis v priročniku je lahko »le« pomoč učitelju,<br />
dodatno gradivo za učence (npr. za pripravo govornega nastopa); te zapise torej<br />
lahko dojemamo tudi kot dodatno informacijo o ustvarjalcu. Menim, da kljub<br />
večjemu poudarjanju literarnovednih dejstev in posplošitev modeli obravnave,<br />
ki so predstavljeni v priročniku, še vedno uresničujejo temeljni cilj književnega<br />
pouka v drugem triletju, tj. razvijanje zmožnosti dialoga mladega bralca in<br />
besedila ter bralcev o besedilu. Predstavljene šolske interpretacije tako spodbujajo<br />
otroško domišljijsko igro v fazi uvodne motivacije in novih nalog, predlagajo<br />
oblike samostojnega dela z besedilom, razvijajo zmožnost vrednotenja besedila<br />
na podlagi bralčevega odziva na aktualnost sporočila ali na podlagi primerjanja<br />
besedil. Primeri šolskih interpretacij so torej mozaik, sestavljen iz raznobarvnih<br />
in različno velikih kamenčkov: nekateri primeri vključujejo delo s slovarjem in<br />
opazovanje jezikovnih izraznih sredstev, drugi se osredotočajo na zaznavanje<br />
in razumevanje osrednjih prvin književnega besedila, tretji literarnoestetsko<br />
doživetje nadgrajujejo s pogovorom o filmih, risankah, gledališču, lutkah, spletu …<br />
Posebej je raznolikost obravnave podčrtana v primerih, ko sta predstavljeni dve<br />
interpretaciji istega besedila – bogastvo je v različnosti, pestrosti, dialogu; in<br />
seveda v bralčevi pravici, da med predlogi izbere to, kar mu je blizu. Tako priročnik<br />
ni, noče in ne more biti »obvezna smer« dela v razredu; je le nabor možnosti, ki<br />
jih ponujajo leposlovna besedila v novem berilu in ki se bodo v vašem razredu,<br />
cenjena bralka ali bralec teh vrstic, udejanjala po svoje in morda drugače, kot so si<br />
zamislile avtorice predlogov interpretacij.<br />
Iz »svojega razreda« so v to knjigo ideje in priporočila prelile kolegice Ana<br />
Galjot (OŠ Trzin), Justina Husu (OŠ Šmihel, Novo mesto), Slavica Knežević (OŠ dr.<br />
Josipa Plemlja, Bled), Anja Kokalj (OŠ Dob pri Domžalah), Tatjana Kokalj (OŠ Dob<br />
pri Domžalah), Sanja Leben Jazbec (OŠ Solkan), Nataša Plevnik (OŠ Globoko) in<br />
Tina Sušnik (OŠ Gorje). Sodelavkam, ki so napisale primere šolskih interpretacij, se<br />
zahvaljujem za vznemirljivo potovanje v svet njihovega razumevanja mladinske<br />
književnosti in pogovora o njej z mladimi bralci – bile so bralke in mentorice,<br />
ki so skupaj s svojimi mladimi sopotniki lovile v domišljijska jadra Župančičev<br />
pomladni veter in vesoljski eter Bine Štampe Žmavc, ki so z jaguarjem in malo<br />
miško prevandrale poljane tujega ljudskega izročila, se družile z junaki starih in<br />
sodobnih zgodb, pleskale plot s Tomom Sawyerjem in poslušale petje rajske ptice<br />
s Trdinovim imenitnim grofom. Bralke, ki so verjele, da so v poeziji – kot bi rekel<br />
Niko Grafenauer – sami imenitni kraji; te pa se splača obiskovati iz dneva v dan.<br />
Kajti morda nam vsem skupaj dandanes res ostaja le še eno zatočišče:<br />
Ljubljana, oktober 2007<br />
So na svetu take niti,<br />
ki jih domišljija spleta<br />
in pa tisti škrat Sanjavec,<br />
ki ob polni luni leta.<br />
(Feri Lainšček)<br />
Vse dobro,<br />
Igor Saksida.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 9
1.<br />
Sledi do<br />
davnih KAKO<br />
dni<br />
JE SESTAVLJENO BERILO<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong><br />
Pripravil<br />
Igor Saksida<br />
Zasnova učbenika v zvezi z razvijanjem<br />
bralnih sposobnosti<br />
Berilo Sledi do davnih dni je zbirka kakovostnih<br />
besedil slovenske in svetovne mladinske<br />
književnosti. Ta besedila otroci predvsem<br />
(samostojno) berejo, saj je temeljna dejavnost<br />
sprejemanja prav njihovo individualno branje. V<br />
drugem triletju je torej temeljna »pot v literarni<br />
svet« branje, kar je razvidno tudi iz zasnove učnega<br />
načrta; v prvem triletju je na prvo mesto postavljeno<br />
poslušanje, v drugem pa že branje leposlovja. Učni<br />
načrt pa v didaktičnih priporočilih (str. 104–105)<br />
povsem jasno opredeljuje tudi vlogo poslušanja:<br />
»Ob prvem stiku z besedilom se držimo pravila, da<br />
učencem prozo in dramatiko pripovedujemo, pesem pa<br />
deklamiramo (zato, da si učenci najprej potešijo svojo<br />
radovednost za zgodbo, in zato, ker je pripovedovanje<br />
sugestivnejše od branja) in jo nato še preberemo. Sledi<br />
individualno branje učencev.« Čeprav otroci v drugem<br />
triletju že »znajo brati« – bralna tehnika jim v glavnem<br />
torej ne bi smela predstavljati nepremagljive ovire<br />
– pa je v celotnem drugem triletju (in še kasneje)<br />
smiselno in potrebno razvijati zmožnosti poslušanja<br />
umetnostnega besedila. Vzroka za to sta vsaj dva:<br />
• poslušanje vzpostavlja »spomin« na povezavo<br />
fizičnega in estetskega ugodja, značilno za<br />
najzgodnejša literarnoestetska doživetja<br />
(poslušanje pravljice za lahko noč, glasno branje<br />
odraslega),<br />
• tudi v drugem triletju so otrokom v berilu ponujene<br />
raznolike književne vsebine – tako preproste<br />
(primerne za njihovo samostojno branje, npr.<br />
Leopold Suhodolčan: Stopinje po zraku) kot bolj<br />
zapletene, ob katerih je glasno branje odraslega<br />
še posebno upravičeno ali celo nujno (npr. Feri<br />
Lainšček: Velecirkus Argo). Glasno branje odraslega<br />
se zdi smiselno tudi v primerih, ko je v besedilu<br />
zaznavno »vračanje v otroške spomine«; primer za<br />
to je npr. Levstikova zgodba Martin Krpan z Vrha.<br />
Vprašanja, povezana z ustreznostjo<br />
poslušanja, pa nas privedejo še do enega zanimivega<br />
problema: Ali naj učitelja nadomesti zvočni posnetek<br />
Odgovor je na dlani: NE! Čeprav so posneti primeri<br />
iz beril primerni kot popestritev pouka – npr. v fazi<br />
ponovnega poslušanja – živega pripovedovanja<br />
oziroma branja ne more nadomestiti še tako<br />
kakovostna »zvočna čitanka«. Pripovedovanje in<br />
branje v razredu je namreč veliko več kot le »zvočno<br />
prenašanje vsebine dela«; je tudi, ali celo predvsem,<br />
priložnost za živ, pristen stik med otroki in odraslim,<br />
za ustvarjanje napetega pričakovanja, »vpijanja«<br />
zgodbe, za opazovanje odzivov, za izražanje<br />
učiteljevega odnosa do književnosti ipd. V razredu<br />
torej zaživi govorjena beseda – živa beseda kot<br />
priložnost za stik med učenci, učiteljem ter sporočili<br />
pesnikov in pisateljev v prijetnem, zaupanja in topline<br />
polnem vzdušju. To pa so lastnosti, ki jih sodobna, na<br />
podobah, slikovnih sporočilih temelječa vsakdanja<br />
stvarnost tako zelo redko ponuja mlademu človeku.<br />
Priporočilo, da se (tudi v drugem triletju) dejavnosti<br />
branja in poslušanja povezujeta, lahko opremo še na<br />
eno stališče v učnem načrtu, tj. na vlogo govorjenja<br />
in pisanja. Učni načrt namreč kot osrednjo dejavnost<br />
opredeljuje sprejemanje književnosti – v šoli torej<br />
vzgajamo, oblikujemo dobre bralce književnosti,<br />
ne pa književnih ustvarjalcev. V tem smislu je<br />
treba dejavnosti poustvarjalnega pisanja, npr.<br />
preoblikovanja ali nadaljevanja izbranega besedila,<br />
razumeti predvsem kot način zbliževanja mladega<br />
bralca in sporočilnosti besedila, kar nedvomno<br />
priporoča tudi novi učni načrt: »Velja le splošna<br />
usmeritev, da so vse štiri sporazumevalne dejavnosti<br />
med seboj uravnotežene (proti koncu triletja seveda<br />
10 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
narašča delež otrokovega samostojnega tihega<br />
branja – tako v šoli kot zunaj nje), in to, da pisanje<br />
in govorjenje nista cilj književnega pouka, temveč<br />
metodi (sredstvi), ki naj podpirata literarnoestetsko<br />
doživetje in ga poglabljata. (Kar npr. pomeni, da<br />
učenci ne pišejo podajanke, pustolovskega romana<br />
ipd. zato, da bi se usposobili za poklic pisatelja trivialne<br />
literature, ampak zato, da bi spoznali klišeiziranost<br />
tega književnega žanra.)«<br />
Branje in poslušanje književnosti – v<br />
povezavi z vprašanji za razvijanje razumevanja<br />
prebranega/poslušanega besedila – torej bistveno<br />
določata izbor besedil in metode za njihovo šolsko<br />
interpretacijo. Vprašanje, ki je tudi v drugem triletju<br />
vsekakor zanimivo, je: Kdo bere otroku Odgovor<br />
na to vprašanje ponujajo Didaktična navodila za<br />
uresničevanje učnega načrta, ki v zvezi s poukom<br />
književnosti v prvem triletju ponujajo nekaj<br />
možnosti, uporabnih tudi še kasneje (v drugem<br />
triletju) – to so:<br />
• projekt družinskega branja, v katerem se<br />
ohranja »vzorec skupnega (npr. večernega)<br />
branja književnosti«;<br />
• metoda dolgega branja v šoli: »kjer učitelj<br />
bere učencem v nadaljevanjih npr. daljšo<br />
pravljico ali fantastično pripoved«;<br />
• » branje na deževen dan«: učitelj bere tudi po<br />
pouku.<br />
Berilo zajema odlomke iz daljših (proznih)<br />
besedil – ti sami po sebi spodbujajo otroka, da<br />
besedilo prebere v celoti. To je mogoče doseči s<br />
povezovanjem šolskega branja in branja za bralno<br />
značko, primeren in brez dvoma priljubljen pa je<br />
tudi projekt Pet minut branja na dan: učitelj (skupaj z<br />
učenci) izbere obsežnejšo knjigo, npr. Prigode Toma<br />
Sawyerja Marka Twaina in vsak dan (ali nekajkrat na<br />
teden) iz nje prebere krajši odlomek. Skupno branje<br />
daljšega besedila v razredu tako traja celo šolsko leto<br />
– knjiga pa postane sopotnica, brez katere si pouka<br />
slovenščine ne moremo več predstavljati. Izvedbe<br />
projekta kažejo, da imajo otroci to vrsto dolgoročne<br />
motivacije zelo radi: nestrpno pričakujejo, kaj se<br />
bo zgodilo, učitelja sprašujejo, kdaj se bo branje<br />
nadaljevalo, ipd. Tovrstne metode dolgega branja –<br />
seveda lahko v nadaljevanjih beremo tudi pesniško<br />
zbirko ali antologijo ljudskih pravljic – je smiselno<br />
uporabljati tudi po pouku, pa celo na izletih ... Kaj<br />
pa družinsko branje Kako spodbuditi starše, da se<br />
vključijo v razvijanje otrokovih bralnih sposobnosti<br />
Zavzemanje za aktivno vključevanje staršev v<br />
razvijanje branja ne pomeni »prelaganja« nalog šole<br />
na ramena staršev. Šola je še vedno najpomembnejši<br />
dejavnik v procesu razvijanja bralnih zmožnosti,<br />
toda pomoč in sodelovanje staršev sta tudi v<br />
drugem triletju pomembna. To navsezadnje ni nič<br />
posebno novega: tradicija bralne značke kaže na<br />
to, da lahko otroci spoznavajo leposlovje tudi, če<br />
sami ne berejo (Predšolska bralna značka). Zato so<br />
priporočila za vključevanje staršev v bralni proces le<br />
smiselno nadaljevanje oblik skupnega branja, ki so<br />
se vzpostavile že v predšolski dobi in prvem triletju.<br />
Prav zato je tudi v drugem triletju smiselno, da<br />
starše spodbujamo h glasnemu branju, predvsem<br />
pa k pogovoru o prebranem. Možnosti za to je več,<br />
nanizajmo jih le nekaj:<br />
• seznanitev staršev s pomenom glasnega<br />
branja na roditeljskih sestankih,<br />
• branje v razredu: stari starši ali starši na<br />
bralnem obisku,<br />
• vključevanje staršev v ustvarjalne dejavnosti<br />
(priprava skupnega gledališkega projekta),<br />
• pogovori o književnosti, ki jih za starše pripravi<br />
učiteljica,<br />
• obisk pisatelja: vabilo otrokom in staršem.<br />
Berilo in učni načrt<br />
Ločevanje področij – jezik in književnost.<br />
Učni načrt za drugo triletje zelo jasno ločuje jezikovni<br />
pouk od književnega: tako je neumetnostnim<br />
besedilom namenjen prvi samostojni sklop<br />
operativnih ciljev (funkcionalni in izobraževalni cilji<br />
pri obravnavi neumetnostnih besedil), umetnostnim<br />
pa drugi samostojni sklop (funkcionalni in<br />
izobraževalni cilji pri obravnavi umetnostnih besedil).<br />
Razlika med obema področjema ciljev ter z njimi<br />
povezanih neumetnostnih in umetnostnih besedil<br />
je utemeljena v tipologiji branja – bralec namreč<br />
stvarna, poučna besedila »bere drugače« kot<br />
leposlovna. Razlika med obema vrstama branja je<br />
jasna:<br />
• motivacija za branje neumetnostnih besedil je<br />
pridobivanje informacij, »učenje« – motivacija<br />
za branje umetnostnih besedil je bralčeva<br />
želja po potovanju v domišljijo, po doživljanju<br />
lepega;<br />
• neumetnostna besedila zajemajo podatke iz<br />
realnosti, umetnostna pa gradijo domišljijski<br />
svet, ki je z zunajliterarno stvarnostjo povezan<br />
le posredno;<br />
• jezik neumetnostnih besedil je praviloma<br />
enopomenski, jezik umetnostnih pa<br />
mnogopomenski, slikovit in čustven;<br />
• razlikujeta se tehniki branja besedil:<br />
neumetnostno besedilo bralec bere hitro in<br />
z razumevanjem, za branje umetnostnega pa<br />
hitrost ni tako pomembna.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 11
Kljub očrtanim razlikam pa se književni in jezikovni<br />
pouk povezujeta: take povezave ustvarjajo tematski<br />
asociogram ob besedah različnega okusa in seznam<br />
besed, ki jih ne bi smelo biti v slovarju (Tone Pavček:<br />
Besede, take in drugačne), opazovanje inovativne<br />
rabe sopomenk in narečnih besed (Tone Pavček:<br />
Odrastež, Zarika in Sončica, ljudska), zaznavanje in<br />
razumevanje pesniške metaforike (Bina Štampe<br />
Žmavc: Zrnca sonca) ali dopolnjevanje besedila<br />
(Miroslav Košuta: Za luno). Tovrstne dejavnosti<br />
vsekakor razvijajo tudi širše jezikovne izrazne<br />
zmožnosti, ne le domišljijo; povezava književnega in<br />
jezikovnega pouka je ob berilu torej zaznavna, čeprav<br />
berilo uresničuje predvsem književnovzgojne učne<br />
cilje. Jezikovna ustvarjalnost pride še posebno do<br />
izraza v poustvarjalnih dejavnostih: v doživljanju rabe<br />
nenavadnih besednih zvez, njihovem povezovanju<br />
s sporočilnostjo besedila in samostojnem tvorjenju<br />
»pesniških razlag« po vzorcu (Niko Grafenauer:<br />
Ušesa) ali v »risanju z besedami«, tj. ustvarjanju<br />
likovne pesmi (Boris A. Novak: Kako rastejo stvari).<br />
Kako berilo uresničuje načela učnega<br />
načrta in sodobnega pouka književnosti<br />
Vsakdo lahko opazi, da učni načrt ne predpisuje<br />
obveznih vsebin – tako v njem (str. 57–59) najdemo<br />
PREDLAGANA besedila za uresničevanje ciljev<br />
oziroma zelo odprt seznam žanrsko, sporočilno<br />
in razpoloženjsko raznolikih besedil. V skladu s<br />
pričakovanji, interesi in bralnimi zmožnostmi otrok<br />
v 6. razredu devetletne osnovne šole je avtorska<br />
skupina izbrala besedila, jih didaktično obdelala in<br />
povezala v učbenik. Pri tem so jo vodila naslednja<br />
splošna izhodišča:<br />
1. V berilu so celovita krajša in daljša besedila<br />
(slednja so predstavljena tudi z odlomkom,<br />
ki spodbuja branje v nadaljevanjih). Otroci<br />
se torej seznanjajo tako z »drobnimi«<br />
književnimi oblikami (npr. z likovno pesmijo,<br />
uganko, ljudsko pripovedko) – obravnavati<br />
jih je mogoče v okviru ene šolske ure –<br />
kot z obsežnejšimi besedili, ki spodbujajo<br />
zapomnitev prebranega in uporabo takih<br />
spominskih predstav ob ponovnem srečanju<br />
z besedilom.<br />
2. Odlomki iz daljših besedil so izbrani po<br />
dveh merilih: biti morajo kolikor toliko<br />
zaključeni, ob tem pa naj otroka spodbujajo k<br />
napovedovanju nadaljevanja, in s tem branju<br />
celovitega besedila.<br />
3. Berilo je bogato likovno opremljeno:<br />
namenoma nima enega samega ilustratorja<br />
oziroma sloga, saj s tem poudarja<br />
razpoloženjsko in tematsko raznolikost<br />
besedil. Če je le mogoče, skuša zajeti ilustracije<br />
besedil iz originalnih izdaj – to pomeni, da<br />
je avtorska skupina želela učence in učenke<br />
opozoriti tudi na bogastvo slovenske knjižne<br />
ilustracije (klasične in sodobne) oziroma jih<br />
usmeriti na izhodiščno povezavo »zgodbe«<br />
in ilustracije (Milan Dekleva: Pesmi za lačne<br />
sanjavce (V ogledalih živijo oranžne zračne ribe)<br />
– il. Štefan Planinc; Feri Lainšček: Velecirkus<br />
Argo – il. Igor Ribič); nobenega pravega vzroka<br />
ni za »preilustriranje« utrjenih, pomembnih<br />
in estetsko učinkovitih povezav. Ob tem<br />
se berilo navezuje tudi na svet sodobnega<br />
otroka – ta je tako glede na književne interese<br />
kot glede na izkušnje ali vsaj »vtise« iz sveta<br />
književnosti, filmov, televizije, računalnikov<br />
izjemno raznolik. Inovativni likovni pristop v<br />
berilu zato povezuje realne fotografije, ki jih<br />
domišljijsko nadgrajuje (npr. str. 8, 94, 131),<br />
stripe, reprodukcije naslovnic in podobe iz<br />
filmov in gledaliških predstav. Ta likovna igra<br />
želi biti predvsem spodbuda za doživljanje<br />
književnosti in nikakor ni sama sebi namen.<br />
Kot sodobna »prepletenka« literarnih,<br />
likovnih in medijskih podob učinkuje tudi<br />
format berila oziroma postavitev posameznih<br />
enot v njem: besedilo se razliva od roba do<br />
roba strani, pogosto je na ozadju nenavadnih,<br />
barvno intenzivnih ilustracij, kar vse deluje<br />
kot spodbuda mlademu bralcu, da se odpravi<br />
na potovanje v domišljijski svet. Ta je tudi na<br />
likovni ravni zelo raznolik: poleg duhovitih,<br />
nonsensnih ilustracij in montaž podob (npr.<br />
Gerit Kopietz, Jörg Sommer: KLIK, Skrivnostna<br />
vila) vsebuje berilo tudi strašljive motive in<br />
ilustracije (npr. Svetlana Makarovič: Potepuh<br />
in nočna lučka) ter ponazorila sporočilnosti<br />
besedila (npr. rešetke ob besedilu Franja<br />
Frančiča Pravljica o svobodi); ta pestrost<br />
odseva celovitost umetniškega in najstniškega<br />
doživljanja sveta, v katerem se humor<br />
povezuje z resnobnostjo in problemskimi<br />
temami. Posebna likovna poteza berila so tudi<br />
»znaki«, vzeti iz različnih kultur, ki se pojavljajo<br />
med književnimi besedili. Ti znaki posredno<br />
spodbujajo pogovor o različnosti kultur, o<br />
izročilu in sodobnem času. Znaki nimajo<br />
neposredne povezave ne s temo besedila ne<br />
z njegovim izvorom: tako je npr. ob slovenski<br />
pesmi kitajski, ob slovenski detektivki japonski<br />
in ob kitajski pravljici grški znak. Nitka, sled, ki<br />
povezuje znake, teče od prve do zadnje strani<br />
berila, na platnice in v »notranjost« knjige –<br />
kot taka je simbol za »premico besed«, ki ji<br />
bralec sledi, ko bere književno delo.<br />
12 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
4. Znano – neznano: Nekateri avtorji so otroku<br />
že znani – npr. Boris A. Novak, Tone Pavček,<br />
Leopold Suhodolčan, Niko Grafenauer,<br />
Hans Christian Andersen; berilo ne zajema<br />
pravljic iz prvega triletja, pač pa ponuja<br />
nove besedilne svetove, ki so nadgradnja<br />
pravljičnega izbora v prejšnjih berilih – tako<br />
je zadnji razdelek v skladu z učnim načrtom<br />
posvečen slovenskemu pravljičnemu izročilu,<br />
tj. primerom ljudske pravljice in pripovedke<br />
z značilnimi pravljičnimi motivi oziroma<br />
izročilnimi osebami (prim. učni načrt, str.<br />
48). Berilo tako v večji meri kot berila prvega<br />
triletja mlademu bralcu ponuja neznani (in<br />
neznanski) domišljijski svet – svet klasične in<br />
sodobne pravljice, realistične pripovedi, igrive<br />
in metaforične pesemske govorice, lutkovne<br />
in gledališke igre ...<br />
5. V skladu s pestrostjo poetik mladinske<br />
književnosti, besedil in doživljajskega sveta<br />
otroka ponujamo tako klasična pravljična<br />
besedila (npr. Aladin in njegova čudežna<br />
svetilka, Fran Milčinski: Desetnica) kot<br />
sodobne pravljične različice (Astrid Lindgren:<br />
Brata Levjesrčna), ob tem pa še obsežen sklop<br />
resničnostnih oziroma realističnih besedil<br />
(Vitan Mal: Roki Rok), sodobnih humornih<br />
predelav klasičnih pravljičnih žanrov (npr.<br />
Milan Jesih: Cesarjeva nova oblačila) ter<br />
obsežen sklop zabavne oziroma trivialne<br />
književnosti v prvem razdelku berila (npr.<br />
Bogdan Novak: Zelena pošast); poseben<br />
razdelek tvorijo fantastična in problemska<br />
besedila, v katerih je zaznaven najstniški<br />
uporniški odnos do sveta in pravil ter književna<br />
»opozorila« na temne strani življenja (npr.<br />
Mate Dolenc: Strupena Brigita, Antoine de<br />
Saint-Exupéry: Mali princ, Astrid Lindgren:<br />
Brata Levjesrčna, Feri Lainšček: Velecirkus<br />
Argo, Michael Ende: Čarobni napoj). Za pouk<br />
književnosti je namreč bistvena sporočilna<br />
raznolikost – otrokom torej ne ponujamo<br />
le pravljic, le kratkih komičnih zgodbic ali le<br />
otroške lirike, ampak množico predstavno in<br />
razpoloženjsko raznolikih besedil. – Otroštvo<br />
ni le pravljica ali nežna pesmica, ampak tudi<br />
razigran smeh, upor zoper pravila, jeza, konflikt<br />
in doživljanje stvarnega, resničnega sveta.<br />
6. Zvrsti: upoštevane so vse literarne zvrsti –<br />
pripovedništvo, pesništvo in dramatika; ob<br />
slednji berilo prikazuje možnosti za uprizoritev<br />
dramskega besedila (posnetki s predstav,<br />
podobe lutk). Pri določitvi deleža poezije,<br />
proze in dramatike se je avtorska skupina<br />
oprla na razmerja med zvrstmi v učnem<br />
načrtu. V zvezi z dramskimi besedili je treba<br />
opozoriti še na pomen ogleda ali poslušanja<br />
posnetkov, tj. skupnega poslušanja radijske<br />
igre, gledanja videoposnetka predstave,<br />
risanke, otroškega filma ipd.<br />
Tematska zasnova učbenika<br />
Kaj je tema književnega besedila<br />
Izkušnje s seminarjev strokovnega izpopolnjevanja<br />
kažejo na to, da je ena od glavnih ovir pri pripravi na<br />
interpretacijo besedila prav odgovor na vprašanje,<br />
kaj besedilo sporoča oziroma kaj je tema besedila.<br />
Razlikovanje med podobo (besedilno sliko) oziroma<br />
motivom in temo besedila je zahtevno, vendar<br />
se ravno s tem utemeljujejo nekatera bistvena<br />
priporočila za delo z besedili v razredu:<br />
Kako razbrati temo besedila oziroma kako jo<br />
razlikovati od podobe/motiva Kot primer<br />
uporabimo pesem Miroslava Košute Morda tudi<br />
žabice:<br />
Morda tudi žabice<br />
imajo babice,<br />
da jih varujejo<br />
in jim pripovedujejo<br />
vodne pravljice,<br />
kadar so mamice<br />
v službi<br />
ali v žabji družbi.<br />
Morda tudi medvedki<br />
spoznavajo gozdove z<br />
dedki,<br />
ki zanje<br />
vselej staknejo<br />
skrite panje<br />
in kaj izmaknejo.<br />
Morda tudi ptički<br />
s tetkami in strički<br />
leté v nebesna<br />
zabavišča<br />
in na lovišča<br />
mušic<br />
in ptičjih novic.<br />
In je vsem tako lepo<br />
kakor nama,<br />
kadar sva sama<br />
in mi lahko<br />
razkrivaš svet<br />
od opic do raket<br />
Kaj je sporočilo oziroma tema pesmi Kaj<br />
oziroma koga nam besedilo »predstavlja« Odgovor<br />
se ponuja na dlani: besedilo govori o žabicah,<br />
medvedkih in ptičkih. Morda je tak odgovor sicer<br />
deloma ustrezen, toda ali je to tudi tema besedila<br />
Ali Košutova pesem res predstavlja oziroma opisuje<br />
žabe, medvede in ptice Zdi se, da ne; da tema pesmi<br />
ni opis živalskega sveta, nam potrjuje zadnja kitica:<br />
vsem pesemskim junakom je lepo – kot nama. Kdo<br />
sva »midva« Otrok in dedek, očka, mama, babica,<br />
stric ... Odgovorov je lahko več, toda tema besedila<br />
ostaja slejkoprej ista: tema družine, doma, varnosti ...<br />
Pa naj se ta tema izraža v podobah človeškega ali<br />
domišljijskega živalskega sveta. Da je temu res tako,<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 13
dokazuje tudi hudomušen poskus preoblikovanja<br />
Košutove pesmi:<br />
sinje nebo, ki letenje varuje<br />
hece otrok in smejalne palače.<br />
MORDA TUDI TRAVICE<br />
Morda tudi travice<br />
imajo babice,<br />
da jih varujejo<br />
in jim pripovedujejo<br />
zelene pravljice,<br />
kadar so mamice<br />
v službi<br />
ali v rožni družbi.<br />
Morda tudi kometki<br />
spoznavajo vesolje z<br />
dedki,<br />
ki zanje<br />
vselej staknejo<br />
skrite planete<br />
in kaj izmaknejo.<br />
Morda tudi grički<br />
s tetkami in strički<br />
leté v pomladna<br />
zabavišča,<br />
na razstavišča<br />
kresnic<br />
in sončnih novic.<br />
In je vsem tako lepo<br />
kakor nama,<br />
kadar sva sama<br />
in mi lahko<br />
razkrivaš svet<br />
od opic do raket<br />
Očitno je, da so se podobe, besedilne slike v Košutovi<br />
pesmi bistveno spremenile. Toda ali se je spremenila<br />
tudi njena tematika Rekli bi, da ne: povezanost<br />
sveta živali, ljudi, rastlin v občutenju družinske<br />
pripadnosti, bližine, otroške zvedavosti in odrasle<br />
»vednosti« ostaja nespremenjena, pa čeprav zdaj<br />
v drugi kitici namesto medvedkov svet spoznavajo<br />
– kometki. Pesem torej ne opisuje realnih žab,<br />
medvedov, ptic ... Govori o povezanosti generacij,<br />
o domu, varnosti in ljubezni – zato bi bilo tudi<br />
povsem nesmiselno to pesem povezovati npr.<br />
z naravoslovnim tematskim sklopom o živalih.<br />
Očitno je torej, da so podobe oziroma pesemske slike<br />
v Košutovi pesmi sestavine domišljijske besedilne<br />
stvarnosti, ki se z realnostjo povezujejo zgolj prek<br />
teme besedila.<br />
Vseh besedil pa ni mogoče tako zlahka<br />
oziroma nazorno razložiti, saj je njihova tema<br />
nerazvidna oziroma zastrta. To velja predvsem za<br />
nonsensna besedila, tj. predvsem za pesmi, ki se<br />
poigravajo z nenavadnimi izraznimi možnostmi<br />
pesniškega jezika. Primer za tovrstno poezijo je npr.<br />
Deklevova pesem Mehke snežinkaste pesniške race:<br />
Mehke snežinkaste pesniške race<br />
rade si šminkajo mavrične kljune,<br />
v mislih si čarajo tople igluje,<br />
mufe in šale in slastne pogače.<br />
Pod perutnicami hranijo sonce:<br />
kepe svetlobe, neznane otoke,<br />
Bralec na vprašanje, kaj je tema besedila, lahko<br />
odgovori pravzaprav na različne načine. Morda<br />
bo kdo pesniške race povezal z besedno zvezo<br />
novinarska raca (izmišljena novica v časopisu:<br />
izmišljati si race; v današnjem časopisu je več rac)<br />
– pesem je torej »laž«, igriva domislica. Bralec si s<br />
prebiranjem poezije v zavesti oblikuje nenavadne<br />
svetove, ki pa so hkrati tudi prijetni, topli, varni in<br />
slastni (topli igluji, mufi in šali, pogače). Po drugi<br />
strani je iz pesmi vidno tudi, da radost pesniške<br />
domišljijske igre pesnik povezuje z otroškim svetom,<br />
ki je svetel, zanimiv in humoren. Naj bo poezija<br />
neverjetna izmišljija ali otroška radostna domišljija –<br />
pesem na vprašanje, kaj je tema besedila, ne ponuja<br />
enega samega odgovora, ampak bralcu predvsem<br />
prepušča, da se izroča ustvarjalni igri asociacij, ki<br />
jih vzbujajo nenavadne, slikovite besedne zveze.<br />
V sodobni mladinski književnosti je takih besedil<br />
še več – na nonsensnih besedilotvornih vzorcih<br />
je zasnovana zbirka Prebesedimo besede Borisa A.<br />
Novaka: besede so »stare, dolgočasne«, zato jih je<br />
treba »prebesediti«. Z besedami in nenavadnimi<br />
zvezami oziroma predstavami se poigravata tudi<br />
Tone Pavček (Besede, take in drugačne) in Niko<br />
Grafenauer (Ušesa). – Temo teh besedil mladi bralci<br />
najlažje dojamejo, če besedilo poustvarijo: če torej<br />
nadaljujejo pesniško igro in se prek lastne dejavnosti<br />
približajo njeni sporočilnosti.<br />
Na koncu razmišljanja o temi le še<br />
priporočilo. Književna didaktika svari pred pretiranim<br />
poudarjanjem teme – ni treba, da obravnavo<br />
besedila sklenemo z naukom ali osrednjo mislijo.<br />
Prav tako ni nujno, da se z otrokom vedno podrobno<br />
pogovarjamo o temi – mladi bralec namreč lahko<br />
temo v besedilu izlušči tudi sam, ne da bi mu jo<br />
kazali s prstom. Tako lahko temo prve pesmi dojame<br />
na podlagi razmišljanja o svojih željah, temo druge<br />
pa z lastno ustvarjalno igro. Tema je torej bistvena<br />
predvsem za učitelja: iz natančne in pravilne<br />
določitve teme besedila namreč izhajajo vsi drugi<br />
postopki šolske interpretacije književnosti:<br />
uvodna motivacija, analiza, nove naloge.<br />
Kako je sestavljeno berilo Berilo tvorijo<br />
tematski razdelki, ki v skladu s sodobnimi izhodišči<br />
pouka književnosti niso vezani na teme iz spoznavanja<br />
okolja ali kateregakoli drugega predmeta, pač<br />
pa upoštevajo osrednje teme književnosti. Ponovno<br />
velja poudariti, da se tudi pri šolski interpretaciji<br />
izogibamo tesnemu vsebinskemu povezovanju<br />
berila s tematskimi sklopi z drugih predmetnih<br />
14 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
področij. Stvarnost, ki jo bralec doživi ob branju<br />
leposlovja, je drugačna od zunajliterarne stvarnosti –<br />
v literaturi prevladuje domišljijska igra, preobražanje<br />
realnih predstav v nove, nenavadne podobe. Za<br />
razvijanje bralne sposobnosti je ključno, da bralec<br />
pozna razliko med umetnostnimi (domišljijskimi)<br />
in neumetnostnimi (stvarnimi) besedili: prva mu<br />
ponujajo priložnost za domišljijsko potovanje in<br />
doživetje lepega, druga mu posredujejo informacije<br />
o stvarnosti. Književnost se torej ne povezuje s<br />
spoznavnimi predmeti, pač pa je korelacija možna<br />
z umetnostnimi vsebinami: ob branju ali po njem<br />
učenci poslušajo glasbo, ilustrirajo, izdelajo lutke,<br />
obiščejo gledališče ali si ogledajo film. V berilu torej<br />
ne iščimo vira informacij ali ilustracije realnih<br />
tem – skušajmo odkriti, kaj nam lahko pove samo<br />
besedilo prek domišljijskih podob in tematike.<br />
Tematski razdelki<br />
Berilu je predgovor (Živo in radoživo ...)<br />
napisal Feri Lainšček. V njem na podlagi spominskega<br />
zapisa spregovori o »pisateljevem obisku« na šoli;<br />
že dejstvo, da je avtor postavil besedno zvezo v<br />
navednice, nakazuje možnost, da je srečanje med<br />
pisateljem ter učitelji in otroki mogoče razumeti<br />
v prenesenem pomenu. Kako Ali ni uvodni zapis<br />
pravzaprav Lainščkovo razmišljanje o doživljanju<br />
literature O živem oziroma »papirnatem branju«<br />
O pisatelju kot sogovorniku oziroma kot zgolj<br />
»podatku« v učbeniku Videti je, da je tako. Pisatelj<br />
namreč posredno izpostavlja naslednje:<br />
• s pisateljem – z literarnim besedilom nasploh,<br />
bi dodali – se lahko pogovarjamo na podlagi<br />
vnaprej pripravljenih, »naučenih« vprašanj,<br />
lahko pa ob takem srečanju steče tudi<br />
drugačen, živ, neposreden pogovor;<br />
• pisatelj pri svojih pogovorih z bralci – in<br />
tudi pisanje zanje je tak pogovor – ceni,<br />
celo spoštuje predvsem spontano otroško<br />
radovednost: otroško zvedavo, radoživo<br />
»spraševanje« pisatelja in tudi njegovih besedil<br />
je ustvarjalcu mladinske književnosti vodilo<br />
pri pisanju (za Ferija Lainščka je bilo vprašanje<br />
celo svojevrsten mejnik v ustvarjanju).<br />
Avtor uvodne besede sklene svoje razmišljanje prav<br />
s poudarjanjem živosti avtorskih pisav in izbranih<br />
besedil. Zajeta besedila naj bi, tako zaključi svoj<br />
zapis, spodbujala zabavo pri branju in razvijala<br />
občutek lepega. – Lainščkove misli so lahko<br />
zanimivo izhodišče za prvo srečanje z berilom, prvi<br />
pogovor o njem in o branju mladinske književnosti<br />
nasploh. Kdo so pesniki, pisatelji Kaj pričakujemo<br />
od njihovih besedil Ali nas književnost lahko<br />
zabava, razvedri, razžalosti, razjezi Kaj so občutki<br />
lepega Doživljamo lepo v književnosti vsi enako<br />
Ima bralec pravico, da delo, ki mu ni všeč, preprosto<br />
odloži Poleg teh vprašanj bi se učitelj z mladimi<br />
bralci lahko pogovarjal tudi o skupnih srečanjih<br />
s knjigo, tj. o druženju otrok in odraslih ob njej: o<br />
družinskem pripovedovanju oziroma branju pravljic<br />
(vse to je za marsikaterega učenca le še spomin), o<br />
bralni znački, izbiri najljubše knjige, o branju v času<br />
sodobnih medijev (filmov, risank, računalnika) itd.<br />
Učenci bi lahko prelistali berilo in prepoznavali že<br />
znane avtorje oziroma besedila, opazovali in skušali<br />
razložiti ilustracije in ostalo likovno opremo (npr.<br />
črto in znake), ugibali – na podlagi naslova – o čem<br />
bodo govorila besedila posameznega razdelka ...<br />
V prvem razdelku (Kdaj se med besedami<br />
zlati zvezdni prah blešči) so besedila, ki se<br />
osredotočajo na zven ter »obliko« besed. Tema<br />
teh besedil – predvsem pesmi – je besedna igra,<br />
preoblikovanje stvarnega sveta v domišljijsko<br />
stvarnost, radost ustvarjalne igre z jezikom ter<br />
preoblikovanje znanih besedilnih vzorcev. Razdelek<br />
torej nadgrajuje razdelka četrtega in petega berila, v<br />
katerih se bralcu književnost »predstavi« kot jezikovna<br />
igra in vesela, vznemirljiva dogodivščina (predvsem<br />
v pustolovskih oziroma zabavnih zgodbah). Novost<br />
prvega razdelka šestega berila pa je prav tema<br />
domišljijske ustvarjalnosti – z besedami se je<br />
mogoče igrati tudi tako, da nastanejo nenavadna,<br />
»nedokončana« in pomensko večsmiselna<br />
besedila, npr. narobe pravljice, nonsensne pesmi,<br />
nenavadne, komične detektivke ipd. Tako že prva<br />
pesem, Pavčkove Besede, take in drugačne, govori<br />
o doživljanju jezika otroka in odraslega: otroški<br />
občutek za jezik se zdi veliko bolj neposreden, odrasli<br />
jezik »vklepajo« v pravila. Otroški posluh za besede<br />
in zvoke omogoča prehod med Pavčkovo pesmijo<br />
in besedilom Ušesa Nika Grafenauerja: ta pesem<br />
na prvi pogled pesniško opisuje del telesa, vendar<br />
pa jo je mogoče razumeti tudi kot igro z jezikom,<br />
saj zelo inovativno uporablja nekatere ustaljene<br />
besedne zveze (vleči na ušesa, sedeti na ušesih, slišati<br />
rasti travo) oziroma nenavadne metafore (kamrica<br />
sluha, prisluškovalna naprava, zvonček). Povezovanje<br />
besed v nove, presenetljive besedne zveze, ki<br />
vzpostavljajo bogate domišljijske slike, je značilno<br />
za poezijo Milana Dekleve – pesmi V ogledalih živijo<br />
oranžne zračne ribe in Mehke snežinkaste pesniške<br />
race temeljita na »lepljenju besed«, ki nastaja<br />
skorajda »naključno«: pred bralcem se odstre pisana,<br />
radoživa domišljijska stvarnost, pisanje in branje je<br />
potovanje v svet nemogočega, sanjskega, poezija ni<br />
več nič realnega, razumljivega ali celo »uporabnega«.<br />
Logiko pesniškega nonsensnega razumevanja<br />
stvarnega sveta razkriva tudi Novakova pesem Kako<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 15
astejo stvari, v kateri se stvarni predmeti povezujejo<br />
na podlagi povsem otroške logike primerjanja<br />
njihove velikosti in oblike – kar je seveda mogoče le<br />
v poeziji, ptici, ki leti. Skupno ustvarjanje besedilnih<br />
svetov je tema odlomka Jaz sem vate, ti pa vame,<br />
Novakova Zelena pošast pa je nenavadna grozljivka,<br />
ki izvira iz povsem vsakdanjega dogodka, vendar<br />
opisanega na prav poseben način. Izrazit primer<br />
narobe pravljice je Potepuh in nočna lučka Svetlane<br />
Makarovič: pripovedovalka nobene pravljice ne<br />
zaključi, ampak v najbolj napetem trenutku začne<br />
pripovedovati novo pravljico – tema je torej prav<br />
užitek izmišljanja pravljic. Stopinje po zraku Leopolda<br />
Suhodolčana so komična detektivska zgodba,<br />
interaktivna kriminalka KLIK, Skrivnostna vila pa se<br />
osredotoča na bralčevo svobodo pri sestavljanju<br />
zgodbe (bralec si lahko zgodbo sestavlja po svoje).<br />
Razdelek sklene odlomek iz radijske igre Alenke<br />
Goljevšček Gornastenisedimuha, v katerem je<br />
prikazan nenavaden ajevski jezik, tako zelo drugačen<br />
od »pravilnega« jezika dečka in papagaja.<br />
Razdelek vključuje besedila s temo jezikovne<br />
igre – igre z besedami, književnimi vrstami (pesmijo,<br />
pravljico, detektivko), ta tema pa se povezuje tudi<br />
z vprašanjem ustreznosti in smiselnosti jezikovnih<br />
sredstev ter z močjo ustvarjalne domišljije (ustvarjalca<br />
in bralca). Prav domišljija in njena svoboda<br />
sta tudi »predmet« fotografije, ki uvaja razdelek:<br />
na barvnem ozadju se nejasno kažejo pike, zvezde,<br />
ozvezdja – vse to je ponazorilo besedilnega sveta<br />
književnosti, ki je izmuzljiv, zato vsakomur omogoča,<br />
da si zabrisane svetlobne lise razlaga po svoje.<br />
Zanimivo bi bilo tudi poiskati – v neposrednem<br />
pogovoru z mladimi bralci – čim bolj domiselne<br />
odgovore na vprašanje Kdaj se med besedami zlati<br />
zvezdni prah blešči<br />
Tematiko drugega razdelka (odraščanje<br />
»junaka«, ljubezen in prijateljstvo) jasno izraža že<br />
njegov naslov: Kje je grad in v njem zaklad In<br />
koga imaš, junak, zares rad Junak, mladostnik,<br />
svoje odraščanje doživlja kot pustolovščino, kot<br />
»iskanje gradu in zaklada« – to je seveda mogoče<br />
razumeti tudi kot navezavo na temo doma,<br />
družine, skupnosti ter na vprašanja vrednot in<br />
posameznikovih stališč do njih. Pavčkova pesem<br />
Junak tako izhaja iz »minulega otroštva« in<br />
izoblikuje podobo neustrašnega posameznika, ki<br />
se znajde pred preizkušnjo (strahom) in jo reši. Če<br />
je ta pesem povezana s pravljičnimi podobami, pa<br />
Odrastež istega avtorja najstnika postavlja v povsem<br />
realističen svet: v ospredju so (samo)podoba<br />
najstnika, lirskega subjekta, njegove želje in tudi že<br />
tema odnosov in razlik med odraslimi in otroki (biti<br />
na isti valovni dolžini z ljubljeno mamo). Lastnosti<br />
doraščajočega fanta in najstniško zaljubljenost<br />
izraža pesem Junak v razredu Stjepana Jakševca,<br />
medtem ko Möderndorferjeva Ljubezen povezuje<br />
temo, izraženo v naslovu, s podobami iz narave, ki<br />
so tudi odsev razpoloženja, povezanega s temo.<br />
Pesem Ljubezen Nika Grafenauerja naslovno temo<br />
izraža refleksivno, z nizom »pesniških definicij«<br />
ljubezenskega stanja in dejanj, povezanih z njim; ta<br />
pesem je že na meji poezije za odrasle. Preseganje te<br />
meje odseva tudi Župančičev Pomladni pozdrav, le<br />
da tema ni več le ljubezen, ampak tudi že minevanje<br />
življenja.<br />
Pripovedna besedila so po tematiki<br />
vzporedna pesemskemu sklopu: odlomek iz<br />
resničnostne zgodbe Geniji v dolgih hlačah Slavka<br />
Pregla »sooča« svet mladostnikov in odraslih<br />
oziroma različnost njihovih svetov, besedilo<br />
Roki Rok Vitana Mala pa razčlenjuje otrokovo<br />
dojemanje samega sebe, ki se seveda razlikuje od<br />
mnenja staršev o njem. Erich Kästner v odlomku<br />
iz pripovedi Dvojčici osvetljuje sprejemanje novih<br />
članov v skupino mladih, njihovo radovednost in<br />
opazovanje lastnosti oseb. Najstnik kot osrednja<br />
književna oseba, »junak«, je v ospredju besedila<br />
Emil in detektivi istega avtorja, odraščanje kot<br />
razburljiva dogodivščina pa tvori rdečo nit zgodbe<br />
Astrid Lindgren Detektivski mojster Blomkvist, prikaz<br />
konfliktov med mladimi pa je tema odlomka iz<br />
pripovedi Most v Terabitijo Katherine Paterson. Tem<br />
besedilom sledi sklop klasičnih pripovedi, v katerih<br />
nastopajo znani književni junaki, in sicer bodisi otroci<br />
bodisi odrasli. Twainove Prigode Toma Sawyerja<br />
so besedilo, ki prikazuje otrokovo iznajdljivost,<br />
premetenost; Levstikov Martin Krpan z Vrha uvaja<br />
kategorijo pripovedovalca in predstavlja Krpanove<br />
dogodivščine – tudi s sodobnim stripom Mikija<br />
Mustra, Robin Hood Henryja Gilberta se osredotoča<br />
na književno in filmsko upodabljanje znamenitega<br />
junaka, hkrati pa opozarja tudi na pomen umeščanja<br />
književnega besedila v zgodovinski čas. Razdelek<br />
sklene Pravljica o svobodi Franja Frančiča, ki se teme<br />
svobode loteva s problemskega zornega kota in<br />
dopušča, da si na vprašanje, kdo je zares svoboden,<br />
odgovori vsak bralec sam.<br />
Odraščanje, odnosi med ljudmi, zaljubljenost<br />
in konflikti, prijateljstvo in nasilje, ujetost v<br />
(lastne) predsodke oziroma pravila in svoboda – vse<br />
to so teme, ki združujejo izbrana besedila drugega<br />
razdelka v zaokroženo celoto. Poleg razmišljanja o<br />
tem, kje/kaj je za koga grad in kaj zaklad ter koga<br />
ima junak zares rad (medbesedilne navezave) je za<br />
pogovor v razredu svojevrsten izziv tudi uvodna<br />
fotografija vrat ter ključa, ki ga ustvari sled: Kako bi<br />
odprli vrata, ki so na fotografiji In kaj se skriva za<br />
njimi<br />
16 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
V tretjem razdelku (Kam te popelje<br />
zvezdnata cesta V neznane dežele, v čarobna<br />
mesta.) so zbrana besedila iz »neznanih dežel«;<br />
to pomeni, da v njem prevladujejo fantastična in<br />
poetična besedila. Lirika kot »odprto oko«, kot<br />
poseben, izostren pesnikov in bralčev pogled<br />
na svet, ki odseva njuno čudenje njegovi lepoti,<br />
podobe iz resničnega sveta prikaže kot nenavadne,<br />
neznane. Tako je čudenje daljavi zaznavno v pesmi<br />
Neže Maurer Onstran, njeno besedilo Zlati copati<br />
pa podobo, povezano z letnim časom, izraža zelo<br />
poetično. Poetičnost opisovanja motiva iz narave<br />
v povezavi s temo ljubezni odseva tudi v pesmi<br />
Ksenije Šoster Olmer Roža v puščavi. Čudenje<br />
sanjskemu svetu in njegovo dvoumno »definiranje«<br />
v pesmi Bine Štampe Žmavc Sanje je povezava lirskih<br />
podob in nedojemljivih »svetovij«, ki jih izrisuje<br />
njena pesem Vesolje; v njej se lirskost že povezuje<br />
z miselno tematiko, tj. s povezanostjo vsega, kar je.<br />
Znova je poetičnost podob iz narave poudarjena v<br />
haikujih Zrnca sonca iste avtorice, tema potovanja<br />
v neznane dežele »na krilih domišljije« pa določa<br />
domišljijsko bogato, a hkrati umirjeno, sporočilno<br />
kompleksno pesem Ferija Lainščka Mesta, ki<br />
bralca na podlagi domišljijskega potovanja po<br />
niti – zveza s črto, ki povezuje besedila v berilu je<br />
očitna – prestavi na čudežno dobravo. Domišljijsko<br />
potovanje kot možnost prehoda iz realnosti v<br />
nenavaden svet omogoča odlomek iz Dolenčevega<br />
besedila Strupena Brigita (besedilo vključuje tudi<br />
več pravljičnih prvin), odlomek iz Malega princa<br />
Antoina de Saint-Exupéryja pa tematizira razliko<br />
med otroškim in odraslim dojemanjem sveta in moč<br />
otroške domišljije. To besedilo je tako smiseln uvod<br />
v sklop fantastičnih pripovedi, v katerih soobstajata<br />
dva svetova: stvarni – tak, kot bi lahko bil v resnici, in<br />
fantastični, tj. povsem nestvaren, pogosto pravljično<br />
obarvan – v slednjega se preseli otroški književni<br />
junak. Prehod iz realističnega v fantastični svet lahko<br />
izraža otrokovo željo (po pustolovščinah), soočenje<br />
dveh svetov pa je lahko tudi družbenokritično<br />
– tako je fantastična pripoved Brata Levjesrčna<br />
Astrid Lindgren besedilo o otroškem spoznavanju<br />
krutosti totalitarne oblasti (deček pride v dolino<br />
šipka, ki ji vlada tiran Tengil). Isto sestavo besedilne<br />
stvarnosti odseva Velecirkus Argo Ferija Lainščka:<br />
deček in deklica v domišljijskem svetu Opičje dežele<br />
spoznavata človeške lastnosti, boj med dobrim<br />
in zlim – osrednja oseba je deček, ki mu pokorno<br />
sledi vojska opičnjakov. Za tovrstna besedila je<br />
pogosto bistvena presenetljiva, prepoznavna<br />
podoba fantazijske plasti pripovedi – zaznavanje in<br />
doživljanje strašljive vile Hude sanje je pomembno<br />
za razlago odlomka iz Endejeve pripovedi Čarobni<br />
napoj, preoblikovanje realnega sveta v vznemirljivi<br />
svet, v katerem imajo glavno besedo nestvarna<br />
bitja, pa določa tudi odlomek iz besedila Jane<br />
Bauer Izginjevalec čarovnic. Zadnje besedilo tretjega<br />
razdelka je prvo dejanje igre Bine Štampe Žmavc<br />
Ure kralja Mina, v katerem je izpostavljena osrednja<br />
tema celotnega besedila, tj. kraljeva (človekova)<br />
želja po obvladovanju časa.<br />
Tretji razdelek je med vsemi deli berila po<br />
sporočilih morebiti najbolj kompleksen, saj zajema<br />
tako lirske podobe iz narave, ki nastanejo na podlagi<br />
čudenja oblikam, barvam in zvokom, kot besedila<br />
o potovanju v domišljijske dežele, ki se bistveno<br />
razlikujejo od resničnega sveta. Zlasti v pripovednih<br />
besedilih je osrednja književna oseba praviloma<br />
otrok, kar tretji razdelek zbližuje z »junakom«<br />
drugega razdelka; potovanje v »neznano mesto«<br />
ustrezno ponazarja tudi fotografija, nad katero<br />
potujejo trije povsem domišljijski liki.<br />
V zadnjem razdelku (Prisluhni pravljicam iz<br />
davnih dni. Kdo v njih živi In kaj se kralju, ptici<br />
in desetnici godi) se mlademu bralcu predstavlja<br />
svet izročila, tj. snov slovenskih in tujih pravljic,<br />
zgodovinska snov ter zahtevnejša besedila klasičnih<br />
pravljičarjev. V skladu z učnim načrtom ta del zajema<br />
predvsem tuje pravljice – slovenskemu ljudskemu<br />
izročilu je namreč namenjen istotematski del petega<br />
berila. Pomembno pri obravnavi pravljičnih besedil<br />
pa je, da jih povezujemo s slovenskimi motivnimi<br />
različicami – tujo živalsko pravljico (Jaguar in<br />
kirkinčo) npr. s slovenskimi pravljicami (Boter<br />
petelin in njegova zgodba, Tri botre lisičice, avtorske<br />
pravljice Svetlane Makarovič), tuje bajke (Deklica z<br />
morja) s slovenskimi (Škratovemu fantku razbijejo<br />
skledico) itd.; samo tako bodo mladi bralci zaznavali<br />
in vrednotili medkulturne vzporednice in razlike. –<br />
Razdelek uvajajo »pravljična« pesemska besedila:<br />
Maršakova Pravljica o kralju in vojaku, ki govori o<br />
imenitnosti in resnični moči, primer za slovensko<br />
ljudsko balado pa je besedilo Zarika in Sončica – ta<br />
pesem je sporočilno sicer zahtevnejša (besedišče,<br />
stopnjevanje), vendar učencem omogoča doživetje<br />
značilnega baladnega vzdušja. Pripovedna besedila<br />
uvaja odlomek iz Jurčičevega dela Zakrpana Višnja<br />
Gora, raztrgani Žužemberk, ki svet pravljičnih zgodb<br />
povezuje s pripovedovanjem in ustnim izročilom,<br />
Rajska ptica Janeza Trdine (kot celovitejši »zapis<br />
izročila«) pa poleg značilnih pravljičnih motivov<br />
opozarja na snov oziroma čas dogajanja. Sklop tujih<br />
pravljic uvaja indijanska ljudska O miški, ki je pela z<br />
značilno temo živalskih pravljic (»najmanjši premaga<br />
najmočnejšega«), valižanska ljudska Pergrin in morska<br />
deklica je zgodba o dobroti, ki se poplača z dobroto,<br />
židovska ljudska Teliček pa pripoved o nenadni sreči,<br />
ki je je zaradi igre usode deležna revna družina.<br />
Argentinska pravljica Jaguar in kirkinčo je zanimiva<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 17
zaradi nenavadnih oseb, njena tema pa je podobna<br />
indijanski pravljici. Razlagalni vzorec je prepoznaven<br />
iz črnske ljudske Dekle in ženin – besedilo ima sklepni<br />
nauk – ter iz južnokitajske ljudske Žabji cesar, ki je<br />
zgrajena po podobnem vzorcu kot prejšnja. Izrazite<br />
pravljične prvine so značilne za arabsko pravljico<br />
Aladin in njegova čudežna svetilka: leni deček<br />
nenadoma, po usodnem naključju dobi zaščitnika<br />
in dar – vse to pa je seveda uvod v Aladinove<br />
dogodivščine. Grška bajka Deklica z morja je primer<br />
tujega mitološkega besedila, odlomek iz Saričeve<br />
dramatizacije Finžgarjevega zgodovinskega romana<br />
Pod svobodnim soncem pa mladega bralca seznanja<br />
z božanskimi bitji starih Slovanov; skoraj mitološko<br />
oziroma pravljično deluje tudi dialog med Iztokom<br />
in Radovanom o Bizancu. Ljudskemu pravljičnemu<br />
in mitološkemu sklopu besedil sledijo tri klasične<br />
pravljice: Desetnica Frana Milčinskega (odlomek<br />
prikazuje usodno »zaznamovanost« osrednje<br />
književne osebe), Wildov Srečni kraljevič je poetična<br />
pravljica o ljubezni, Andersenova Cesarjeva nova<br />
oblačila pa satirična pravljica o vladarjevi nečimrnosti<br />
in razkritju samoprevare – njeno sporočilo<br />
imenitno aktualizira igra Milana Jesiha z istim<br />
naslovom.<br />
Tematika celotnega razdelka je tesno<br />
povezana s pravljično snovjo in temami, značilnimi<br />
za to književno vrsto (zmaga dobrega, pomen in moč<br />
najšibkejšega, igra usode). Zabrisana naslovnica<br />
razdelka pravljični svet le nakazuje – prepoznaven je<br />
lik kraljeviča, (pravljične) ptice, ki »nosi nit zgodbe«,<br />
belo ozadje pa poudarja pomen velelnika prisluhni iz<br />
naslova razdelka: pravljice so, tudi v šestem razredu,<br />
še namenjene pripovedovanju in poslušanju.<br />
Na koncu berila je Grafenauerjeva pesem<br />
Poezija: domišljija »lepi« kraje z različnih koncev<br />
sveta, torej tudi različna izročila znamenitih krajev, v<br />
blagozvočno poezijo; tovor, ki iz Rima prispe v Limo,<br />
ni nič uporabnega, je le snov pesniške igre, ki se je<br />
udeležuje tudi bralec. Prav bralcu, soustvarjalcu igre<br />
jezika in domišljije, so namenjene tudi sklepne misli<br />
ob Grafenauerjevi pesmi:<br />
In si med vsemi tistimi beročimi junaki, ki so na<br />
potovanju v svet rim, junakov in zgodb iskali in našli<br />
sledi do davnih dni.<br />
Povzetek sporočilnosti posameznih razdelkov<br />
Razdelek<br />
Kdaj se med<br />
besedami zlati<br />
zvezdni prah<br />
blešči<br />
Kje je grad in v<br />
njem zaklad In<br />
koga imaš, junak,<br />
zares rad<br />
Kam te popelje<br />
zvezdnata cesta<br />
V neznane dežele,<br />
v čarobna mesta.<br />
Prisluhni<br />
pravljicam iz<br />
davnih dni. Kdo<br />
v njih živi In kaj<br />
se kralju, ptici in<br />
desetnici godi<br />
Oblikovne in vsebinske značilnosti besedil, ki jih razdelek<br />
poudarja<br />
Tema: jezikovna in domišljijska igra, svoboda bralčeve domišljije,<br />
ustvarjanje (tj. pisanje in branje) književnih del, dojemanje in<br />
preoblikovanje jezikovnih in literarnovrstnih pravil (omejitev).<br />
Besedila: nonsensna poezija; interaktivno besedilo, grozljivka in<br />
detektivka, narobe pravljica, nonsensna radijska igra.<br />
Tema: odraščanje, odnosi med mladimi in odraslimi ter med<br />
najstniki samimi, prijateljstvo, zaljubljenost, otroški pogum in<br />
srečanje s težavami/preizkušnjami, konflikti, svoboda.<br />
Besedila: resničnostna in refleksivna poezija, realistična pripoved,<br />
pripoved z zgodovinsko snovjo, strip, mladinska igra.<br />
Tema: čudenje podobam iz narave, potovanje v domišljijski<br />
svet, povezanost bitij in pojavov (miselna poezija), moč otroške<br />
domišljije, kritika nasilnega sveta.<br />
Besedila: lirska besedila, haikuji, fantastična pripoved, mladinska<br />
igra.<br />
Tema: značilne pravljične teme: izročenost usodi, moč in pomen<br />
malih bitij (junakov), nenadni preobrati, pomen mitoloških bitij,<br />
družbena satira.<br />
Besedila: pripovedna poezija, ljudska in klasična avtorska<br />
pravljica, lutkovna oziroma gledališka igra.<br />
18 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Zaporedje branja besedil<br />
Ali v šoli beremo berilo od prve do zadnje<br />
strani Nikakor ne. Omenjena zasnova učbenika ni<br />
in ne more biti »navodilo« časovne razporeditve<br />
ur oziroma vsebin. Učitelj iz posameznih sklopov<br />
izbira besedila povsem svobodno, upoštevajoč<br />
bralne sposobnosti in interese otrok – na podlagi<br />
tega v okviru letne priprave izdela svojo razporeditev<br />
učne snovi. Pri tem mu je lahko v pomoč predlog<br />
časovne razvrstitve učne snovi, ki poleg<br />
podrobnejših, za književnost značilnih tematskih<br />
sklopov ob posameznih učnih enotah povzema<br />
tudi cilje iz novega učnega načrta (glej: http://www.<br />
zalozba-izolit.si).<br />
Berilo je zasnovano kot »didaktična<br />
antologija«: je reprezentativni in didaktično<br />
dopolnjeni izbor kánonskih in sodobnih, za otroka<br />
zanimivih besedil. Táko antologijo lahko bralec prav<br />
zaradi vsebinskih povezav v okviru razdelkov in med<br />
njimi bere tudi linearno, tj. od prve do zadnje strani,<br />
vsekakor pa tako branje ni prevladujoče.<br />
Didaktični instrumentarij<br />
Berilo poleg zbirke besedil ponuja tudi<br />
didaktični instrumentarij, ki naj otroku olajša stik s<br />
književnostjo. Ni namreč dovolj, da je berilo le zbirka<br />
besedil, pa tudi ne, da je le zabaven delovni zvezek,<br />
ki bi otroku ponujal kopico morda zanimivih, a s<br />
sporočilom besedil nepovezanih pisnih dejavnosti.<br />
V skladu s cilji učnega načrta za devetletko sta<br />
namreč branje in poslušanje temeljni dejavnosti,<br />
dejavnosti tvorjenja domišljijskih in stvarnih<br />
besedil ob izbranem književnem delu pa predvsem<br />
poglabljata otroško doživljanje, razumevanje in<br />
vrednotenje leposlovja. Poglobljeno literarno<br />
branje je torej osrednji cilj vsake učne ure s<br />
književnim besedilom – branje oziroma z njim<br />
povezani funkcionalni cilji oziroma razvijanje bralne<br />
zmožnosti so v drugem triletju pomembnejši kot<br />
npr. pridobivanje književnega znanja.<br />
Komu je namenjen didaktični<br />
instrumentarij Namenjen je predvsem otrokom<br />
kot posameznikom – omogoča torej poglabljanje<br />
prvotnega literarnoestetskega doživetja vsakemu<br />
učencu posebej (Zapri oči in si predstavljaj mavrični<br />
kljun. Kakšne barve je). Ob tem temeljnem<br />
»individualnem pogledu na branje« nekatere naloge<br />
in vprašanja spodbujajo delo v skupinah (Skupaj s<br />
sošolci naredite plakat. Na njem naj bo pet stolpcev.<br />
Vanje vpišite, katere besede so sočne, gladke in sladke.<br />
Katere besede pa so kisle in puste) oziroma dialoško<br />
reševanje literarnega problema (Kaj tebi pomeni čas<br />
Ti zmanjkuje časa ali imaš preveč časa, se dolgočasiš,<br />
se kratkočasiš Kdaj ti mine čas, kot bi trenil Kdaj<br />
pa se ti čas vleče kot jara kača), spodbujajo pa<br />
tudi pogovor med učenci in odraslimi (S starši<br />
ali z drugimi starejšimi ljudmi se pogovori, katere<br />
Župančičeve otroške pesmi poznate.).<br />
-<br />
-<br />
-<br />
-<br />
Didaktični del sestavljajo<br />
nagovori,<br />
naloge za razvijanje doživljanja, razumevanja<br />
in vrednotenja besedila,<br />
predstavitve in pojasnila,<br />
predlogi za pripravo govornega nastopa.<br />
Nagovori zajemajo<br />
- motivacije za doživljanje besedila: temeljna<br />
vloga teh nalog je povezovanje otrokovega<br />
predstavnega in čustvenega sveta s<br />
sporočilnostjo besedila (Zdaj si že velik(a). Je<br />
res In nobene stvari več se ne bojiš. Je res Prav<br />
vse lahko dosežeš, če si tega le zelo želiš. Je res –<br />
Tone Pavček: Junak. Kakšni so fantovski pogledi<br />
v zvezi s slovenskimi domačimi nalogami<br />
In dekliški pogledi In pogledi profesorice In<br />
pogledi ... Pogledi, sami pogledi! – Slavko Pregl:<br />
Geniji v dolgih hlačah) ter vzpostavljanje<br />
medbesedilnih zvez oziroma primerjav<br />
(Zgodbe o tiranih, ki skušajo zasužnjiti svet,<br />
privlačijo tudi odrasle. Pomisli na Gospodarja<br />
prstanov in Harryja Potterja. Si vedel(a), da<br />
slednjega navdušeno berejo tudi odrasli In<br />
da so založniki v Veliki Britaniji izdali Harryja<br />
Potterja tudi z »odraslimi« platnicami Odraslim<br />
je namreč nekoliko nerodno, če jih zalotijo z<br />
mladinsko literaturo v rokah. Zakaj le - Astrid<br />
Lindgren: Brata Levjesrčna); v uvodne spodbude<br />
za branje so uvrščeni tudi navedki iz del oziroma<br />
nakazovanje značilnosti besedila (npr. Besede.<br />
Vsepovsod: na ulici, radiu, televiziji. V knjigah,<br />
časopisih, na spletu … Pa so si vse te besede<br />
podobne Kje pa! Ene so take, druge pa drugačne.<br />
– Tone Pavček: Besede, take in drugačne), ki se<br />
tematsko povezujejo z besedilom;<br />
- povzemanje »predzgodbe«, nujne za<br />
razumevanje sporočilnosti odlomka (Potepuh<br />
je našel majhno nočno lučko. Sklenil je, da bo<br />
prenočil pod mostom – tedaj pa mu je lučka<br />
začela pripovedovati pravljice za lahko noč. A<br />
kakšne! Niti ene same ni povedala do konca. –<br />
Svetlana Makarovič: Potepuh in nočna lučka);<br />
- napovedi, povezane z značilnimi strukturnimi<br />
oziroma tematskimi stalnicami literarne vrste<br />
(Ponavadi je tako, da pesem, povest ali roman<br />
napiše en sam človek: pesnik, pisatelj. Redkeje se<br />
zgodi, da sodelujeta dva, ponavadi na ta način<br />
nastane slikanica, saj združita moči pisatelj in<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 19
ilustrator. Zelo zelo redko pa se loti skupnega<br />
dela večja skupina pisateljev in ilustratorjev.<br />
– Wolf Harranth: Jaz sem vate, ti pa vame. –<br />
Ljudske pravljice iz bližnjih in daljnih koncev<br />
sveta so žlahtni drobci ljudskega izročila, ki se je<br />
dolgo ohranjalo s pripovedovanjem. Pravega<br />
ljudskega pripovedovanja je vedno manj, zato<br />
pa zapisane ljudske pripovedi vabijo k branju<br />
in obujanju dragocenega pričevanja o duhovni<br />
kulturi doma in v svetu. – O miški, ki je pela,<br />
indijanska ljudska);<br />
- medkulturne napovedi in motivacije za<br />
zaznavanje posebnosti pravljičnega izročila<br />
neevropskih literarnih besedil (Črnska stara<br />
kultura se v marsičem loči od evropske, vendar<br />
po svoji izpovedni moči nikakor ne zaostaja za<br />
evropsko. Ljudsko slovstvo črnske Afrike pozna<br />
po vsej celini raztresene zgodbe s podobnimi<br />
zapleti. Med ohranjenimi pripovedmi je zelo<br />
malo pravih pravljic, bajk in pripovedk, pač pa<br />
veliko živalskih zgodb in krajših povesti. Ljudske<br />
pripovedi imajo med afriškimi prebivalci velik<br />
pomen. Pripovedujejo jih izurjeni pripovedovalci,<br />
ponekod imajo za pripovedovanje<br />
prav posebne prostore. – Dekle in ženin, črnska<br />
ljudska);<br />
- primerjave med pripovedjo in filmom (V kinu<br />
ali na televiziji si lahko gledal(a) film o Robinu<br />
Hoodu. Ampak: Robin Hood ni plod domišljije<br />
hollywoodskih ustvarjalcev 20. stoletja. O njem<br />
so pripovedovale škotske in angleške narodne<br />
pesmi že vrsto stoletij in pisatelj Henry Gilbert<br />
je o njegovih junaštvih napisal roman. – Henry<br />
Gilbert: Robin Hood) oziroma literarnim<br />
besedilom in zgodovinsko/izročilno snovjo<br />
(Poišči na zemljevidu Slovenije Gorjance. Tam je<br />
pisatelj Janez Trdina poslušal pripovedovanje<br />
starih ljudi, kakršen je bil na primer Jurčičev ded.<br />
Bajke in povesti, ki jih je slišal, je nato zapisal in<br />
objavil. – Janez Trdina: Rajska ptica);<br />
- povezave s prejšnjimi literarnoestetskimi<br />
doživetji: Pravljice: kralji, pastirji, ptice,<br />
desetnice ... In nenavadna igra usode. Katere<br />
pravljice poznaš Kaj so njihova sporočila Kdo<br />
so junaki, ki zmagujejo Kdo pa so poraženci<br />
Kaj so zapovedi in prepovedi Kaj pravljični<br />
predmeti Pravljične – pravljice ... – Samuil<br />
Maršak: Pravljica o kralju in vojaku.<br />
Naloge (vprašanja, spodbude) za razvijanje<br />
doživljanja, razumevanja in vrednotenja besedila<br />
so zajete v dva samostojna, a med sabo povezana razdelka.<br />
En, dva, tri, odgovori ti – naloge za razumevanje<br />
besedila in spodbujanje odziva nanj: razlaganje<br />
naslova, opozarjanje na osrednje (tematske)<br />
besede, nenavadne besedne zveze, razvijanje<br />
razumevanja lastnosti književnih oseb in<br />
njihove perspektive, zgodbe, teme, razvijanje<br />
zmožnosti za oblikovanje domišljijsko-čutnih<br />
predstav dogajalnega prostora, izražanje<br />
stališč do besedila in njegova aktualizacija<br />
(povezava z bralčevim svetom: Deček in opica<br />
sta srečala šoferja, sliko, veseljaka, zapornika in<br />
puščavnika. Na njuno vprašanje, kaj je svoboda,<br />
je odgovoril vsak po svoje. Odgovore poveži z<br />
osebami. V zvezek prepiši tisti odgovor, ki se zdi<br />
tebi najustreznejši. – Franjo Frančič: Pravljica o<br />
svobodi).<br />
Nič lažjega! – poustvarjalne naloge:<br />
- spodbude za interpretativno, glasno, poltiho<br />
in tiho branje besedila (tudi za skupinsko<br />
branje) v povezavi z njegovo temo (Pesem<br />
glasno preberi in z glasom »predstavi« male in<br />
velike besede: mali čevelj in velik škooorenj.);<br />
- pisanje poustvarjalnega besedila na<br />
podlagi prvin oziroma vzorcev, ki jih ponuja<br />
leposlovno delo (Napiši pesmico o Deklici Prvi.<br />
V čem je najboljša ona In kaj se zgodi, ko sreča<br />
Junaka Prvega);<br />
- predlogi za nadaljevanje zgodbe ( Napiši<br />
nadaljevanje. Ne pozabi: tole je grozljivka ...);<br />
- identifikacija s književno osebo ( Predstavljaj<br />
si, da Ben Rogers tega večera piše dnevnik.<br />
Napiši list iz njegovega dnevnika, v katerem s<br />
svojega zornega kota opisuje, kaj se mu je danes<br />
zgodilo.);<br />
- likovno oblikovanje, ilustriranje besedila in<br />
oblikovanje lutk (Ilustriraj pesem, nariši svojo<br />
oranžno zračno ribo. – V razredu uprizorite<br />
odlomek iz Pravljice o svobodi. Uporabite lutke<br />
ali pa kar predmete (npr. igrače).);<br />
- dramatizacija in uprizoritev dramskega<br />
besedila, primerjave med besedilom ter<br />
slikovno in filmsko govorico (Igro lahko tudi<br />
posnamete. Nastala bo – radijska igra! Ne<br />
pozabite, da poslušalci dogajanja ne vidijo.<br />
Zato morajo vse, kar se dogaja, opisati igralci<br />
ali pa ponazoriti z zvokom. Vzdušje pri branju<br />
ali na posnetku dodatno soustvari še glasba.<br />
– Primerjaj Levstikovo pripoved in strip. V<br />
Levstikovem besedilu poišči tiste koščke, ki jih<br />
je uporabil Miki Muster. – Zgodbo o Aladinu in<br />
njegovi čudežni svetilki so posneli tudi na filmski<br />
trak. Disneyjeva risanka je bila velik uspeh –<br />
gledalci so kar drli v kinodvorane! Izposodite<br />
si risanko na videokaseti in si jo oglejte. Vam je<br />
všeč).<br />
Predstavitve in pojasnila sestavljajo<br />
- pojasnila neznanih besed: pojasnjene niso vse<br />
20 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
esede, ampak le nekatere – učitelj tovrstna<br />
pojasnila namreč lahko vključi v pogovor o<br />
besedilu (npr. V tretji kitici je pesnica uporabila<br />
nenavadno besedo – vrtoglavje. Poskušaj jo<br />
razložiti.);<br />
- reprodukcije naslovnic: ob besedilih so poleg<br />
naslovnice knjige, iz katere je izbrano besedilo,<br />
tudi druge naslovnice del istega avtorja, vse<br />
to pa je povezano tudi s predstavitvijo knjižne<br />
zbirke (npr. Andersenovi nagrajenci);<br />
- originalne ilustracije: pesem oziroma odlomek<br />
se ne povezujeta le z vsebino zbirke oziroma<br />
pripovedi ali igre, ampak tudi z likovnostjo<br />
dela, iz katerega je vzeta posamezna enota v<br />
berilu;<br />
- znaki in simboli različnih kultur.<br />
Mali vseved – samostojni razdelek z razlago<br />
ključnih pojmov za opredeljevanje vrst in<br />
prvin književnosti: v skladu z učnim načrtom<br />
berilo pojasnjuje vse bistvene pojme za<br />
opisovanje besedila (poosebitev, stalna<br />
besedna zveza, tema, književne osebe, zgodba,<br />
trivialna književnost, realistično besedilo,<br />
povest, pripovedovalec, strip, film, primera,<br />
haiku, sodobna pravljica, roman, okrasni<br />
pridevek, bajka, mitologija ipd.) ter vzpostavlja<br />
tematske primerjave med besedili.<br />
Knjižnica, prihajamo! – samostojni razdelek,<br />
tj. kratka predstavitev življenja in temeljnih del<br />
ustvarjalca, ki je uvrščen v berilo – predstavitve<br />
so zasnovane nagovorno (Pisatelj Slavko Pregl<br />
natančno ve, kakšni so »fantovski pogledi« na<br />
svet – saj se spomniš njegovih Bojnih zapiskov<br />
mestnega mulca, kajne A ti pogledi so včasih<br />
drugačni od pogledov odraslih – in takole o<br />
tem pravi pisatelj: »Rad bi, da bi nas otroci še<br />
dolgo vzgajali, da ne bi izgubili živcev z nami<br />
in da bi mirno preživeli dejstvo, da je vsaka<br />
starejša generacija malo težavna in da je<br />
vsakemu otroku včasih malo težko biti otrok.«)<br />
in motivacijsko (Še več ljudskih pesmi lahko<br />
prebereš v zbirkah Slovenska pripovedna<br />
pesem in Slovenske ljudske pesmi. Le o čem<br />
govorijo besedila Mlinar in smrt, Lepa Vida,<br />
Kralj Matjaž in Alenčica, Sirota Jerica Poznaš<br />
katero od teh pesmi).<br />
Predlogi za pripravo govornega nastopa<br />
sestavljajo samostojni razdelek didaktičnega<br />
instrumentarija Pripravi govorni nastop.<br />
V skladu s cilji dejavnosti govorjenja v učnem<br />
načrtu in komunikacijskim poukom književnosti<br />
je smiselno predlagati naslednje skupne teme<br />
govornih nastopov in korake njihove samostojne<br />
priprave in izvedbe:<br />
• Moja najljubša knjiga<br />
o<br />
o<br />
o<br />
V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
označi vrsto besedila (npr. zbirka pesmi,<br />
ljudskih pravljic, fantastična pripoved,<br />
mladinska povest ipd.) in pove, kdo je besedilo<br />
napisal in ilustriral, ustvarjalca na kratko<br />
predstavi (npr. na podlagi v šoli obravnavanih<br />
del);<br />
pove, zakaj je izbral prav to delo, predstavi<br />
vsebino (skrčeno obnovo) samostojno<br />
izbranega daljšega leposlovnega dela (lahko<br />
tudi na podlagi odlomka iz berila), prebere<br />
krajši odlomek iz dela in ga vsebinsko umesti<br />
v celoto, predstavi zgodbo oziroma dogajanje,<br />
dogajalni prostor in čas, književne osebe, jezik<br />
in temo;<br />
izrazi svoje vrednotenje dela in utemelji, zakaj<br />
mu je/ni bilo všeč, besedilo primerja z znanimi<br />
(obravnavanimi) besedili.<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
naslednjih besedilih: Bogdan Novak: Zelena pošast,<br />
Milan Dekleva: Mehke snežinkaste pesniške race,<br />
Neža Maurer: Zlati copati.<br />
• Predstavitev pesnika/pisatelja …<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
ustvarjalca bolj podrobno predstavi: pove<br />
osnovne podatke o njem: življenjepis, dela, v<br />
šoli obravnavana dela – pomembnejša dela<br />
na kratko predstavi, pove naslov knjige, ki jo<br />
bo podrobneje predstavil;<br />
o pove, zakaj je izbral prav to delo, predstavi<br />
vsebino (skrčeno obnovo) samostojno<br />
izbranega leposlovnega dela (npr. pesniške<br />
zbirke, daljše pripovedi), prebere nekaj<br />
pesmi oziroma krajši odlomek iz dela, oboje<br />
vsebinsko umesti v celoto, predstavi zgodbo<br />
oziroma dogajanje, dogajalni prostor in čas,<br />
književne osebe, jezik in temo;<br />
o izrazi svoje vrednotenje dela in utemelji, zakaj<br />
mu je/ni bilo všeč, besedilo primerja z znanimi<br />
(obravnavanimi) besedili.<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob pesmi<br />
Ljubezen Nika Grafenauerja (Moj najljubši pesnik<br />
– Niko Grafenauer), po istem zaporedju korakov<br />
pa lahko učenec predstavi tudi Otona Župančiča<br />
(Pomladni pozdrav).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 21
• Moj najljubši književni junak<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
predstavi delo, iz katerega je književna oseba,<br />
natančno označi vrsto besedila (npr. ljudska,<br />
sodobna pravljica, mladinska povest) in pove,<br />
kdo je besedilo napisal in ilustriral, ustvarjalca<br />
na kratko predstavi (npr. na podlagi v šoli<br />
obravnavanih del);<br />
o pove, zakaj je književno osebo izbral, govori<br />
o identifikaciji z izbrano osebo, podrobno<br />
predstavi izbranega književnega junaka,<br />
pripoveduje o njegovi podobi, značajskih<br />
lastnostih, načinu govora, razlogih za določeno<br />
ravnanje, opisuje književno dogajanje z<br />
zornega kota izbrane književne osebe;<br />
o prebere (oziroma pove) kratek odlomek iz<br />
dela, nato pa pove nadaljevanje zgodbe,<br />
predzgodbo oziroma »manjkajoči del<br />
zgodbe«, ki pojasni motive za ravnanje<br />
književne osebe – zgodbo lahko obnovi ali<br />
si jo izmisli (poustvarjalnost: izbrano osebo<br />
postavi v nove okoliščine in s tem izrazi<br />
osebno vrednotenje besedila).<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
Andersenovi pravljici Cesarjeva nova oblačila (Moj<br />
najljubši Andersenov junak), poustvarjalni govorni<br />
nastop pa je možen ob Pavčkovi pesmi Odrastež<br />
(Juri Muri – neustrašni junak).<br />
• Kje, kdaj se pripoved dogaja<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
označi vrsto besedila (npr. ljudska pravljica,<br />
fantastična pripoved, mladinska povest,<br />
kriminalka ipd.) in pove, kdo je besedilo<br />
napisal in ilustriral, ustvarjalca na kratko<br />
predstavi (npr. na podlagi v šoli obravnavanih<br />
del), na kratko obnovi vsebino daljšega dela;<br />
o podrobno predstavi dogajalni prostor in/ali<br />
čas tako, da opiše svoje domišljijsko-čutne<br />
predstave; pri tem dopolni avtorjeve »opise«<br />
s svojo domišljijo, povezuje dogajalni prostor<br />
in čas;<br />
o prostor in čas povezuje s književnimi osebami<br />
oziroma zgodbo in temo, prebere značilen<br />
odlomek iz dela in pove, katera besedila so<br />
podobna izbranemu delu glede na prostor<br />
oziroma čas; napiše in pripoveduje (prebere)<br />
krajše poustvarjalno nadaljevanje odlomka,<br />
in s tem izrazi osebno vrednotenje besedila.<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
Endejevi pripovedi Čarobni napoj.<br />
• Ljudska pravljica<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
natančno določi temo govornega nastopa<br />
(predstavitev pravljice, nadaljevanje pravljice,<br />
narobe pravljica, lastna pravljica) in pove, kaj<br />
je značilno za izbrano vrsto;<br />
o predstavi obsežnejšo knjižno zbirko ljudskih<br />
pravljic oziroma besedila, ki jih je zbral ob<br />
pogovoru s starejšimi pripovedovalci pravljic,<br />
oziroma pripoveduje lastno pravljico po<br />
ljudskem vzorcu – pri nadaljevanju pravljice in<br />
narobe pravljici s svojo poustvarjalnostjo izrazi<br />
tudi razumevanje in vrednotenje izhodiščnih<br />
besedil;<br />
o ob izbranem besedilu (iz zbirke) natančno<br />
predstavi oziroma upošteva pravljične prvine<br />
(začetek, konec, osebe, prepovedi in prerokbe,<br />
števila ponavljanja ipd.), pri tem uporablja<br />
pravljični ton, lahko pa tudi pripomočke (npr.<br />
lutke, slikovno gradivo).<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
Jurčičevi pripovedi Zakrpana Višnja Gora, raztrgani<br />
Žužemberk (Ljudske pravljice – sledi v svet slovenskega<br />
izročila), poustvarjalni govorni nastop pa omogoča<br />
odlomek iz narobe pravljice Potepuh in nočna lučka<br />
Svetlane Makarovič.<br />
• Sodobna pravljica (fantastična pripoved)<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
natančno določi temo govornega nastopa<br />
(predstavitev sodobne pravljice, »moja«<br />
sodobna pravljica) ter pove, kaj je značilno<br />
za izbrano vrsto in kdo je besedilo napisal<br />
(ilustriral), ustvarjalca na kratko predstavi<br />
(npr. na podlagi v šoli obravnavanih del);<br />
o predstavi obsežnejšo sodobno pravljico<br />
(fantastično pripoved), v kateri je dogajanje<br />
razpeto med realni in domišljijski svet, ter<br />
pojasni razlog, zakaj pride v zgodbi do<br />
potovanja v domišljijo – pri lastni sodobni<br />
pravljici to predstavi v uvodnem delu (pred<br />
branjem poustvarjalnega besedila);<br />
o prebere značilen odlomek in ga poveže s<br />
celotnim delom, v sklepnem delu pove, katera<br />
(obravnavana) dela so po zgradbi oziroma<br />
vsebini podobna izbrani/poustvarjeni sodobni<br />
pravljici in zakaj, izrazi svoje vrednotenje te<br />
književne vrste (zakaj so mu take pripovedi<br />
všeč ipd.).<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob Deklevovi<br />
pripovedi Totalka odštekan dan ter Saint-Exupéryjevem<br />
Malem princu, poustvarjalni govorni nastop pa še ob<br />
fantastični pripovedi Astrid Lindgren Brata Levjesrčna.<br />
22 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
• Realistična pripoved<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
natančno določi temo govornega nastopa<br />
(predstavitev knjige, »moja« pripoved) in pove,<br />
kaj je značilno za izbrano vrsto – izbere lahko<br />
realistično ali trivialno pripoved – pove tudi,<br />
kdo je besedilo napisal in ilustriral, ustvarjalca<br />
na kratko predstavi (npr. na podlagi v šoli<br />
obravnavanih del);<br />
o predstavi obsežnejšo realistično pripoved<br />
(mladinsko povest, mladinski roman),<br />
predstavi glavne in stranske osebe, prostor<br />
in čas ter dogajanje in temo besedila (tudi pri<br />
poustvarjalnih besedilih);<br />
o prebere značilen odlomek in ga poveže s<br />
celotnim delom, pri poustvarjalnih besedilih<br />
pripoveduje lastno zgodbo (ob uporabi<br />
ponazoril, npr. ilustracij ali lutk), v sklepnem<br />
delu pove, katera (obravnavana) dela so po<br />
zgradbi oziroma vsebini podobna izbrani/<br />
poustvarjeni sodobni pravljici in zakaj, izrazi<br />
svoje vrednotenje te književne vrste (zakaj so<br />
mu take pripovedi všeč ipd.).<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
dveh Kästnerjevih besedilih (tj. Dvojčici ter Emil in<br />
detektivi).<br />
• Pesniški jezik<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
predstavi izbrano pesniško zbirko, pove, kdo<br />
je avtor in kdo ilustrator, ustvarjalca na kratko<br />
predstavi (npr. na podlagi v šoli obravnavanih<br />
del) ter navede razloge za izbor;<br />
o doživeto deklamira oziroma recitira nekaj<br />
značilnih pesmi, pri tem lahko uporablja<br />
pripomočke (npr. lutko), predstavi najbolj<br />
zanimive prvine pesniškega jezika (npr.<br />
nenavadne besede, rimo, dolžino kitic,<br />
nenavadne podobe ipd.) ter temo pesmi – pri<br />
poustvarjalnih besedilih pove svojo pesem in<br />
jo primerja s pesmimi izbranega ustvarjalca;<br />
o v sklepnem delu pove, katera (obravnavana)<br />
dela so po zgradbi oziroma vsebini podobna<br />
izbrani/poustvarjeni pesmi in zakaj, izrazi<br />
svoje vrednotenje te književne vrste (zakaj so<br />
mu take pesmi všeč ipd.).<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
Novakovi pesmi Kako rastejo stvari, poustvarjalni<br />
govorni nastop pa je mogoče izvesti ob temi Pesniški<br />
svet Bine Štampe Žmavc, ki spremlja njena Zrnca<br />
sonca.<br />
• Knjiga in …<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
predstavi književno delo in film/predstavo/<br />
risanko, ki ju bo primerjal, označi vrsto<br />
besedila (npr. sodobna pravljica, pripoved o<br />
resničnem življenju, kriminalka ipd.) ter pove,<br />
kdo je avtor besedila, ustvarjalca na kratko<br />
predstavi (npr. na podlagi v šoli obravnavanih<br />
del);<br />
o pove, zakaj je izbral prav to književno delo, na<br />
kratko predstavi zgodbo oziroma dogajanje,<br />
dogajalni prostor in čas, književne osebe in<br />
temo;<br />
o predstavi film/predstavo/risanko (tudi<br />
s slikovnim gradivom oziroma krajšim<br />
posnetkom) in pove, v čem se razlikuje od<br />
knjižne predloge, izrazi svoje vrednotenje<br />
obojega in utemelji, zakaj mu je/ni bilo všeč.<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob<br />
odlomku iz pripovedi Henryja Gilberta Robin Hood.<br />
• Uprizoritev besedila v razredu<br />
o V uvodnem delu govornega nastopa učenec<br />
označi vrsto besedila (npr. zbirka pesmi,<br />
ljudska ali sodobna pravljica, gledališka<br />
oziroma lutkovna igra) in pove, kdo je avtor<br />
besedila, ustvarjalca na kratko predstavi (npr.<br />
na podlagi v šoli obravnavanih del);<br />
o pove, zakaj je izbral prav to delo, na kratko<br />
predstavi zgodbo oziroma dogajanje,<br />
dogajalni prostor in čas, književne osebe in<br />
temo, izrazi svoje vrednotenje dela in utemelji,<br />
zakaj mu je/ni bilo všeč;<br />
o pesemsko ali prozno besedilo pretvori v dramsko<br />
(npr. dramatizira pravljico) ter se besedilo nauči<br />
(oziroma improvizira), besedilo uprizori in pri<br />
tem uporablja lutke in druge pripomočke (npr.<br />
ilustracije, sceno, glasbeno spremljavo, kostume)<br />
– nastop se lahko izvede v paru.<br />
Tema je v šestem berilu predlagana ob odlomku<br />
iz besedila Katherine Paterson Most v Terabitijo (Velikanke<br />
in drugošolke); poustvarjalni govorni nastop pa omogoča<br />
odlomek iz Finžgarjeve-ga dela Pod svobodnim soncem<br />
(Pogajanje med Iztokom in Hilbudijem).<br />
V zvezi s kompleksnostjo oziroma<br />
obsežnostjo didaktičnega instrumentarija je treba<br />
poudariti naslednje:<br />
- naloge ob besedilu so nabor možnosti – ni nujno,<br />
da v razredu uporabimo prav vsa vprašanja,<br />
saj je marsikaj namenjenega tudi otrokovemu<br />
samostojnemu delu z besedilom (doma);<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 23
- instrumentarij je smiselno dograjevati –<br />
naloge v berilu se torej lahko dopolnjujejo;<br />
- dejavnosti naj bodo čim bolj pestre –<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
se povezujejo s poustvarjalnimi nalogami,<br />
navezavami na prejšnja literarnoestetska<br />
doživetja, s komentarji, ki aktualizirajo<br />
besedilo, ipd. Hkrati navajamo mlade bralce<br />
na obisk knjigarn in knjižnic ter branje<br />
povezujemo s svetom računalnikov, medijev,<br />
svetovnega spleta, otroških filmov, revij in<br />
časopisov.<br />
velja temeljno pravilo: berilo ni namenjeno zgolj<br />
urjenju tehnike branja. To pomeni, da besedil,<br />
ki otrokom očitno povzročajo bralne težave, ne<br />
obravnavamo tako, da bi jih otroci najprej samostojno<br />
tiho ali glasno brali v razredu. Za spontano otroško<br />
doživljanje besedila in privzgajanje bralne kulture,<br />
tj. veselja do branja, je slabo, če pouk književnosti<br />
spremenimo v »bralno telovadnico«. Če je očitno, da<br />
kakega besedila otroci še ne morejo brati samostojno,<br />
jim ga pripovedujmo ali glasno preberimo. Morda<br />
bo čas za ponovno branje, tokrat samostojno, šele<br />
na koncu leta ...<br />
Kako obravnavati odlomke in dolga besedila<br />
Odlomek je poseben književnodidaktični<br />
problem, saj je iztrgan iz celote dela; zato se v<br />
književni didaktiki mestoma pojavljajo celo predlogi,<br />
naj odlomkov ne bi vključevali v učbenike. Po drugi<br />
strani pa je prav odlomek odlična motivacija za<br />
branje celovitega besedila oziroma za razvijanje<br />
bralnih zmožnosti: otrok lahko pove predzgodbo ali<br />
nadaljevanje, svoje napovedi primerja z napovedmi<br />
sošolcev, učitelj s predzgodbo usmeri pozornost<br />
otrok na branje besedila v berilu ipd. Hkrati so<br />
odlomki priložnost za sodelovanje s knjižnico<br />
(Knjižnica, prihajamo!), za pripravo projektov (npr.<br />
predstavitev avtorja ob plakatu – kar lahko poteka<br />
tudi kot učenčev samostojni govorni nastop) ter za<br />
povezovanje pouka književnosti z gibanjem Bralna<br />
značka; otrok si za bralno značko izbere besedilo, s<br />
katerim se je pri pouku seznanil prek odlomka.<br />
Dolga celovita besedila in odlomki,<br />
namenjeni samostojnemu branju otrok (npr.<br />
Mark Twain: Prigode Toma Sawyerja, Mate Dolenc:<br />
Strupena Brigita) je mogoče obravnavati, saj otroci<br />
že obvladajo osnovno tehniko branja. Kljub temu<br />
jim branje obsežnih in vsebinsko zapletenih besedil<br />
zaradi upada koncentracije še lahko povzroča<br />
preglavice. Za skupno branje takih besedil v razredu<br />
je mogoče uporabiti več poti:<br />
- bralni mozaik: besedilo razdelimo na manjše<br />
dele, bralec se pripravi na branje lastnega<br />
delčka celote, sledi branju sošolca, glasno<br />
bere in znova sledi branju;<br />
- branje v nadaljevanjih: daljše besedilo<br />
beremo zaporedoma več dni (lahko tudi s<br />
premori), pred branjem ponovimo vsebino že<br />
prebranega;<br />
- branje »jutri skupaj«: spodbudimo otroke, da<br />
daljše besedilo preberejo sami doma (tudi<br />
s starši), v šoli nato besedilo berejo otroci<br />
skupaj.<br />
Pri branju vseh, še posebno dolgih besedil,<br />
24 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
2.<br />
Sledi do KOMUNIKACIJSKI<br />
davnih<br />
dni<br />
POUK KNJIŽEVNOSTI<br />
IN FAZE ŠOLSKE INTERPRETACIJE<br />
BESEDILA<br />
Pripravil<br />
Igor Saksida<br />
Kaj je komunikacijski pouk književnosti<br />
Komunikacijski pouk književnosti v nasprotju<br />
s tradicionalnim poudarja predvsem<br />
dialoškost kot temeljno načelo »srečevanja« bralca<br />
in besedila. To načelo izhaja iz spoznanja, da je užitek<br />
branja predvsem užitek dialoga:<br />
- med besedilom in bralcem,<br />
- med bralci o besedilu.<br />
Za komunikacijski pouk je bistveno, da bralcu<br />
omogočimo njegovo osebno »videnje« besedila:<br />
otrok ima v okviru komunikacijskega pouka<br />
možnost, da na podlagi svojih izkušenj, interesov,<br />
že prebranih ali poslušanih besedil zgradi lasten<br />
besedilni svet. Ta svet mu pomeni način preseganja<br />
spoznavnih omejitev, ki izhajajo iz zunajliterarne<br />
stvarnosti: ob branju doživi nekaj novega, izzivalnega;<br />
nekaj, kar lahko spremeni njegovo dojemanje<br />
sveta. Vstopi v svet, kjer veljajo zakoni njegovih<br />
želja in v katerem je kot bralec zmožen soustvarjati<br />
besedilo. – Ob tem doživlja umetniškost<br />
književnosti, tj. hkratnost treh funkcij:<br />
- spoznavne: književnost prek tematike bralcu<br />
»razlaga« realnost, ponuja mu drugačna<br />
videnja znanega ali le spoznanje, da realni<br />
(»razumljivi in razložljivi«) svet ni edini možni<br />
svet;<br />
- etične: književnost je polje, v katerem se pojavi in<br />
dejanja kažejo kot pozitivna oziroma negativna;<br />
tako književnost »drži zrcalo« sodobnemu svetu<br />
in njegovim vrednotam, v sodobni mladinski<br />
književnosti še posebno izrazito s problemskimi<br />
temami. Izrazita etična polarizacija oseb (dobre<br />
in slabe) je značilna tudi za ljudsko in klasično<br />
avtorsko pravljico, v katerih se kažeta dve<br />
izrazito vrednostno zaznamovani temi:<br />
- » najmanjši je najpomembnejši«: nepomembnih<br />
stvari ni, tudi najmanjše in najbolj krhko,<br />
nedolžno bitje lahko bistveno pripomore<br />
k razrešitvi na videz nerešljive situacije<br />
ali postane »glavni junak« zgodbe (tudi v<br />
satirični pravljici Hansa Christiana Andersena<br />
Cesarjeva nova oblačila);<br />
- » dobro srce vedno premaga vse hudo«: značilna<br />
pravljična tema, ki posredno sporoča,<br />
da moč, ugled, bogastvo zlahka premaga<br />
plemenito srce in da je dobri junak na koncu<br />
zmagovalec – tako tudi npr. v fantastični<br />
pripovedi Astrid Lindgren Brata Levjesrčna;<br />
- estetske: književnost vzbuja občutje lepega.<br />
Rezultat takega branja je literarnoestetsko<br />
doživetje, kar je hkrati tudi osnovni cilj pouka<br />
književnosti. Komunikacijski pouk ob tem temeljnem<br />
cilju branju ne predpisuje nobenih dodatnih: branje<br />
književnosti torej ni in ne sme biti sredstvo za<br />
moralno, narodno ali državljansko vzgojo, pa tudi<br />
ne motivacija za spoznavanje pri drugih predmetih.<br />
Posebno vlogo v okviru komunikacijskega<br />
pouka ima tudi književno znanje. Opredeljeno<br />
je kot sredstvo za globlje dojemanje besedila,<br />
pridobivanje podatkov iz teorije in zgodovine<br />
književnosti pa nikakor ni poglavitni cilj sodobnega<br />
pouka književnosti. Ni torej bistveno, koliko definicij<br />
ali avtorjev pozna mladi bralec, pač pa, kako in<br />
do katere mere je zmožen vstopati v ustvarjalni<br />
dialog z besedilom. Dialog pa je tudi temeljni<br />
pojem sodobnega pouka. Mladi bralci se torej<br />
»pogovarjajo«:<br />
- z besedilom: svoja pričakovanja, interese,<br />
predstave »soočajo« s svetom, ki ga je ustvaril<br />
avtor;<br />
- z vrstniki: isto vsebinsko prvino je mogoče<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 25
doživeti na različne načine – odtod tudi<br />
možnost različnih razlag istega besedila;<br />
- z odraslim: ustvarjalni dialog v razredu – med<br />
učiteljico in učenci – se lahko dopolnjuje tudi<br />
doma, v pogovoru s starši.<br />
Zdi se, da je komunikacijski pouk zanimiv tudi<br />
za odrasle, in sicer zato, ker dovoljuje, da otroci<br />
odraslega presenečajo s svojimi literarnoestetskimi<br />
doživetji. Učiteljica torej ni več tista, ki najbolje<br />
ve, kako je treba brati in razumeti besedilo – je<br />
ustvarjalni odrasli, ki skupaj z otroki odkriva zastrte<br />
pomenske odtenke besedila. Res je, da je tak pouk<br />
bolj nepredvidljiv kot tradicionalen – toda res je<br />
tudi, da je za učitelja bolj privlačen, saj lahko mladi<br />
bralci tudi njemu v sproščenem dialogu povedo<br />
nekaj novega.<br />
Kaj razvijamo s komunikacijskim poukom<br />
književnosti<br />
Če usvajanje pojmov, definicij in podatkov<br />
ni bistveni cilj – kaj torej razvija sodobni pouk<br />
književnosti Psihologija branja v zvezi z razvijanjem<br />
bralnih sposobnosti opredeljuje bralne strategije –<br />
to so miselni procesi, ki sooblikujejo razumevanje<br />
besedila.<br />
Bralnih strategij je več, razvrščajo pa se v tri<br />
osrednje skupine: strategije pred in med branjem<br />
ter po njem.<br />
Strategije pred branjem so namenjene<br />
vzpostavljanju ustrezne miselne sheme za<br />
sprejemanje književnosti: gre za aktiviranje<br />
predznanja in bralčevih pričakovanj, ki se<br />
povezujejo z branjem leposlovja. Berilo v uvodnih<br />
nagovorih oziroma spodbudah nakazuje možnosti<br />
za razvijanje predbralnih strategij: Saj si slišal(a) za<br />
resnične mesojede rastline Si gledal(a) kakšno filmsko<br />
grozljivko, v kateri so velikanske rastline ali živali<br />
ustrahovale svojo okolico (Bogdan Novak: Zelena<br />
pošast.) – Kaj je v daljavi Kaj je tam onstran Tako se<br />
sprašuje pesnica Neža Maurer. In takšna vprašanja si<br />
zastavljajo tudi drugi pesniki in pisatelji … Opazujejo<br />
svet – travnike, barve listov, drevesa, gore v daljavi,<br />
nebo … Poslušajo zvoke, glasove – žvrgolenje ptic,<br />
čebljanje otrok, šumenje reke … Se v mislih selijo v<br />
neskončne prostore vesolja, v tišino oceanov, z oblaki<br />
potujejo čez rob sveta … Pesem pa lahko tudi tebe, ki<br />
bereš te vrstice, na svojih krilih ponese po njihovi sledi.<br />
Greš pogledat, kaj je v daljavi (Neža Maurer: Onstran.)<br />
Ustrezna pot za razvijanje predbralnih strategij je<br />
tudi pripoved odraslega o lastnih »spominih« na<br />
literarnoestetsko doživetje.<br />
Strategije med branjem so povezane<br />
z bralnimi sposobnostmi oziroma razvijanjem<br />
zaznavanja, razumevanja in deloma tudi že<br />
vrednotenja umetnostnega besedila. Ko naslovnik<br />
pripravi ustrezno miselno shemo za sprejemanje<br />
besedila, se začne njegovo »srečevanje« z<br />
besedilnim svetom. To srečevanje poteka kot<br />
prekrivanje bralčevih pričakovanj in besedila kot<br />
množice pomenov in podob. Besedilo po mnenju<br />
sodobne recepcijske estetike in vede o mladem<br />
bralcu seveda nikoli ni »do konca napisano«; v njem<br />
je obilo »vrzeli«, nedoločnostnih mest, ki jih mora<br />
bralec zapolnjevati s svojimi predstavami oziroma<br />
graditi besedilno stvarnost na podlagi svojih<br />
sposobnosti razumevanja. Besedilni svet je mogoče<br />
razstaviti na več temeljnih prvin; prepoznavanje<br />
oziroma vzpostavljanje teh sestavin ter zaznavanje<br />
njihovih medsebojnih zvez lahko povezujemo s<br />
poslušalčevimi dejavnostmi med sprejemanjem<br />
besedila.<br />
1. Predstavljanje oziroma konkretizacija je bralna<br />
strategija, povezana z zmožnostjo bralčevega<br />
domišljijsko-čutnega predstavljanja oziroma<br />
doživljanja tistih sestavin besedila, ki bi jih v realnosti<br />
zaznaval s čutili. Te sestave natančno določa pojem<br />
besedilna slika; književnost namreč lahko ubesedi<br />
pojav, osebo, dogodek tako, da si bralec vse to živo<br />
predstavlja. Besedilnih slik je pet vrst:<br />
• vidne (podoba neznane dežele v pesmi<br />
Neže Maurer Onstran in podoba zvezdnega<br />
prahu v pesmi Bine Štampe Žmavc Vesolje);<br />
• slušne (Tone Pavček: Besede, take in<br />
drugačne – poslušanje besed, ki pokajo,<br />
pojo in se pačijo);<br />
• tipne (Milan Dekleva: Mehke snežinkaste<br />
pesniške race – muf, šal);<br />
• okusne (Tone Pavček: Besede, take in<br />
drugačne – jed nemogoča, Milan Dekleva:<br />
Mehke snežinkaste pesniške race – slastne<br />
pogače) in<br />
• vonjavne (Oton Župančič: Pomladni<br />
pozdrav – z vonjem, šumom vsa odeta).<br />
Opozoriti velja, da so besedilne slike<br />
izrazite tudi v nekaterih pripovednih besedilih<br />
(predstavljanje realističnega dogajalnega prostora<br />
– Mark Twain: Prigode Toma Sawyerja) in da je v<br />
posameznem besedilu lahko povezanih tudi več<br />
besedilnih slik (tipne, vidne in slušne besedilne slike<br />
v pesmi Neže Maurer Zlati copati).<br />
2. Literarna oseba je prvina besedila, ki je po<br />
pomenu osrednja v celotnem osnovnošolskem<br />
26 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
doživljanju in razumevanju književnosti. Osebe<br />
v mladinski književnosti so raznolike: v prvem<br />
triletju v pripovednih besedilih prevladujejo tipične<br />
pravljične osebe (kralj, kraljična, princ; osebe iz<br />
živalskih pravljic, npr. medved), ki so praviloma<br />
enodimenzionalne: določa jih ena sama lastnost. V<br />
drugem (in še posebno v tretjem) triletju pa mladi<br />
bralci postopoma spoznavajo tudi kompleksne<br />
književne osebe, tj. osebe z več lastnostmi, ki so<br />
si lahko tudi v nasprotju; tipične pravljične osebe<br />
zamenjujejo otroške osebe z več lastnostmi in<br />
raznolikimi stališči (npr. Sherlock – Gerit Kopietz, Jörg<br />
Sommer: KLIK, Skrivnostna vila). Ta bralna strategija<br />
se povezuje s konkretizacijo, saj si bralec književno<br />
osebo najprej predstavlja, se nato z njo identificira<br />
in vrednoti njeno ravnanje. Zaznavanje književne<br />
osebe ter razumevanje in vrednotenje njenega<br />
ravnanja v berilu Sledi do davnih dni razvijajo naloge,<br />
ki bralca spodbujajo, da<br />
- prepoznava, poimenuje in opisuje osebe<br />
(odkritje detektivov – Leopold Suhodolčan:<br />
Stopinje po zraku), razmišlja o subjektivnih<br />
predstavah (Wolf Harranth: Jaz sem vate, ti<br />
pa vame) ter osebe primerja (Mate Dolenc:<br />
Strupena Brigita, Dekle in ženin, črnska<br />
ljudska);<br />
- opazuje njihove lastnosti (»odločitev« v<br />
odlomku iz Malove pripovedi Roki Rok) in<br />
jih razvršča v skupine (Slavko Pregl: Geniji v<br />
dolgih hlačah), sestavi »osebno izkaznico«<br />
književnih oseb (Henry Gilbert: Robin Hood);<br />
- opazuje njihov govor (Alenka Goljevšček:<br />
Gornastenisedimuha), njihova stališča<br />
(razpoloženje – Leopold Suhodolčan:<br />
Stopinje po zraku) in možnosti<br />
sporazumevanja med njimi (Slavko Pregl:<br />
Geniji v dolgih hlačah);<br />
- prepoznava in opisuje tipe oseb (detektivi –<br />
Leopold Suhodolčan: Stopinje po zraku);<br />
-<br />
osebe povezuje z lastnim izkušenjskim<br />
svetom (identifikacija s književno osebo –<br />
bralčevo stališče do junaštva in branja kot<br />
potovanja v pravljični svet – Tone Pavček:<br />
Junak).<br />
3. Razumevanje zgodbe kot bralna strategija bralcu<br />
omogoča, da dojame povezanost posameznih<br />
dogodkov v besedilu. Berilo v zvezi s to strategijo<br />
ponuja naslednje dejavnosti:<br />
- razumevanje zaporedja dogodkov (Janez<br />
Trdina: Rajska ptica), razumevanje dogajanja<br />
in izdelava dogajalnega traku (Žabji cesar,<br />
južnokitajska ljudska pravljica),<br />
- razumevanje književne osebe in zgodbe<br />
-<br />
-<br />
(Wolf Harranth: Jaz sem vate, ti pa vame),<br />
napovedovanje zgodbe (Bogdan Novak:<br />
Zelena pošast – teorije),<br />
opazovanje književnega dogajanja glede na<br />
realističnost oziroma fantastičnost zgodbe<br />
(Mate Dolenc: Strupena Brigita).<br />
4. Razumevanje teme je pomembna, vendar ne<br />
edina bralna strategija. V 6. razredu je v skladu z<br />
učnim načrtom primerno obravnavati besedila, ki<br />
prikazujejo odraščanje, domišljijsko stvarnost in<br />
ustvarjalnost. Odraščanje in vrstništvo je v tem<br />
razredu prikazano kot junaštvo, npr. kot zamenjava<br />
vlog med najstnikom in odraslim (Tone Pavček:<br />
Odrastež) ali v povezavi z ljubezensko temo (Vinko<br />
Möderndorfer: Ljubezen), vendar pa se v tej obsežni<br />
tematiki kaže tudi že preplet bolj kompleksnih<br />
sporočil, npr. tistih, ki nakazujejo minljivost življenja<br />
(Bina Štampe Žmavc: Vesolje, Oton Župančič:<br />
Pomladni pozdrav). S tem tematske značilnosti<br />
mladinske književnosti – predvsem poezije –<br />
razširja: otroški, najstniški zorni kot dojemanja<br />
sveta se dopolnjuje z »odraslim« občutenjem<br />
lepote in minljivosti mladosti, s tem pa se ustvarja<br />
svojevrstna komunikacija med mladim bralcem in<br />
književnim ustvarjalcem. Tematika dojemanja sveta<br />
kot pustolovščine/skrivnosti odseva v besedilih<br />
Toneta Pavčka Junak ter Ferija Lainščka Mesta – v<br />
obeh pesmih je prepoznavno potovanje v čarobni<br />
svet, ki je lahko nekoliko strašljiv (v podobi pošasti<br />
iz Ajdovske jame) ali pa lirski (škrat Sanjavec in polna<br />
luna). Tema ustvarjalnosti se neposredno kaže v<br />
besedilih Milana Dekleve Mehke snežinkaste pesniške<br />
race in Nika Grafenauerja Poezija – ustvarjalna igra<br />
je v teh pesmih tako tema kot način oblikovanja<br />
besedila.<br />
Bistveno je, da mladi bralci oblikujejo<br />
svoje stališče do sporočila besedila (Milan<br />
Dekleva: Mehke snežinkaste pesniške race – različna<br />
razumevanja pesmi, Stjepan Jakševac: Junak v<br />
razredu – pismo »kanalij«) ter da se njegovi definiciji<br />
približujejo postopno (Antoine de Saint-Exupéry:<br />
Mali princ), če pa je le mogoče, poiščejo temo<br />
samostojno (Boris A. Novak: Kako rastejo stvari).<br />
Še zlasti pa velja upoštevati dejstvo, da je veliko<br />
mladinskih besedil, predvsem sodobnih, mogoče<br />
razumeti na več načinov in da torej tudi mladi bralci<br />
v njih lahko razberejo zelo različne teme, kar še<br />
posebno velja za razumevanje tematike mladinske<br />
poezije oziroma branja/ustvarjanja kot nelogičnega,<br />
a vendarle privlačnega domišljijskega potovanja<br />
(Milan Dekleva: V ogledalih živijo oranžne zračne<br />
ribe).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 27
5. Zaznavanje in razumevanje strukture<br />
(oziroma forme) besedila kot bralna strategija<br />
pomeni predvsem prepoznavanje književnih zvrsti<br />
ter njihovih jezikovnih in slogovnih značilnosti. Učni<br />
načrt to bralno strategijo oziroma prvine, na katerih<br />
temelji, razčlenjuje zelo podrobno, saj posamezne<br />
prvine razvršča v razdelke o književnih zvrsteh in<br />
vrstah, in sicer ob vseh štirih dejavnostih:<br />
- ob poeziji podrobno predstavlja prvine<br />
zvočne, likovne, pomenske in besednozvezne<br />
inovativnosti pesniškega jezika,<br />
- ob prozi pojasnjuje strukturo pravljic,<br />
realistične in fantastične pripovedi,<br />
- ob dramatiki poudarja uprizorljivost kot<br />
temeljno značilnost te zvrsti: dramsko<br />
besedilo je »skrita« predstava.<br />
Mladi bralci ob izbranih besedilih v berilu Sledi do<br />
davnih dni razvijajo bralno strategijo razumevanja<br />
strukture besedila tako, da<br />
- iščejo v besedilu rime (Miroslav Košuta: Barve<br />
dreves, Tone Pavček: Besede, take in drugačne)<br />
oziroma opazujejo besede, ki so skrite v<br />
drugih besedah (Bina Štampe Žmavc: Slike in<br />
pike),<br />
- razumejo igro s stalno besedno zvezo<br />
(Niko Grafenauer: Ušesa) in z nenavadnimi<br />
besednimi zvezami (Milan Dekleva: V ogledalih<br />
živijo oranžne zračne ribe),<br />
- razumejo metaforiko nenavadnih besednih<br />
zvez (Niko Grafenauer: Ušesa, Ksenija Šoster<br />
Olmer: Roža v puščavi),<br />
- opazujejo likovnost oziroma pravopisne<br />
posebnosti pesmi (Boris A. Novak: Kako<br />
rastejo stvari),<br />
-<br />
-<br />
opazujejo slogovno zaznamovane besede,<br />
npr. »starinske« besede (Oton Župančič:<br />
Pomladni pozdrav – odeta, pojo),<br />
prepoznavajo značilne pravljične motive<br />
(dopolnjevanje preglednice – Jaguar in<br />
kirkinčo, argentinska ljudska), povezujejo<br />
značilnosti pravljice in grozljivke (Svetlana<br />
Makarovič: Potepuh in nočna lučka) ter<br />
spoznavajo pripovedni ton pravljice (Josip<br />
Jurčič: Zakrpana Višnja Gora, raztrgani<br />
Žužemberk),<br />
- razlagajo naslov (Milan Dekleva: Mehke<br />
snežinkaste pesniške race – razlaga osrednje,<br />
naslovne, besedne zveze; Franjo Frančič:<br />
Pravljica o svobodi – pravljica).<br />
6. Bralna strategija zaznavanja perspektive in<br />
fokalizacije omogoča bralcu dojemanje zornega<br />
kota pripovedovanja (perspektiva) ter opazovanje<br />
dogajanja (fokalizacija). Zaznavanje različnih<br />
perspektiv omogoča tudi vzgojo za tolerantnost<br />
– sprejeti pogled drugega ter drugačno videnje in<br />
vrednotenje istega je tesno povezano z etičnimi<br />
razsežnostmi književnega besedila. Opazovanje<br />
perspektive književne osebe (kako oseba vidi,<br />
razla-ga, vrednoti dogajanje) ter pripovedovalca<br />
(predvsem starostno pogojenega) je priložnost za<br />
preoblikovanje besedila v dejavnosti poustvarjalnega<br />
pisanja (pisanje s perspektive različnih književnih<br />
oseb). Opazovanje različnosti perspektiv se v 6. razredu<br />
postopoma bliža osrednjim literarnoteoretičnim<br />
pojmovanjem, predvsem kategoriji pripovedovalca:<br />
tako razlikovanje prvoosebnega in tretjeosebnega<br />
pripovedovalca pojasnjuje obravnava odlomka iz<br />
dela Astrid Lindgren Detektivski mojster Blomkvist.<br />
Perspektivo in fokalizacijo je mogoče opazovati<br />
tudi ob podobi lirskega subjekta, tako npr. v pesmi<br />
Pomladni pozdrav Otona Župančiča, ali ob pravljičnih<br />
besedilih (Oscar Wilde: Srečni kraljevič).<br />
Očitno je, da se bralne strategije, tako kot<br />
tudi prvine umetnostnega besedila, med seboj<br />
prepletajo in dopolnjujejo. Glede na značilnosti<br />
izbranega besedila ter zanimanje mladih bralcev<br />
se učitelj na podlagi poznavanja bralnih strategij,<br />
učnega načrta, izkušenj in časovnih okvirjev odloča,<br />
katerim strategijam bo dal prednost pri skupnem<br />
branju besedil v razredu – jasno je namreč, da<br />
tako kot pri ciljih tudi ob razvijanju strategij velja<br />
upoštevati načelo manj je več: vseh strategij ob<br />
izbranem odlomku ali pesmi ni mogoče razvijati,<br />
pač pa jih je smiselno nekaj izbrati in tem posvetiti<br />
dovolj časa ter različnih dialoških dejavnosti.<br />
Strategije po branju so usmerjene v<br />
soočanje bralčevih pričakovanj in besedilnega<br />
sveta, ki je v njegovi zavesti nastajal med branjem.<br />
Književna didaktika s tem v zvezi piše o zmožnostih<br />
za vrednotenje besedila oziroma o zmožnosti za<br />
interpretacijo besedila na podlagi celovitega odziva.<br />
Že v drugem triletju bi tako v strategije po branju<br />
sodilo opredeljevanje prepričljivosti prebranega<br />
dela (Ali ti je besedilo všeč). Možnosti za predstavitev<br />
stališča do dela so seveda še izdelava plakata o<br />
delu/ustvarjalcu ali predstavitev značilnega žanra<br />
(popoldne angleških pravljic), v novem berilu pa<br />
strategije po branju razvijajo tudi<br />
• navezave na knjižnico, knjižne zbirke<br />
in druga dela istega avtorja, priprava<br />
govornega nastopa (Milan Dekleva: Mehke<br />
snežinkaste pesniške race);<br />
• spodbude za skupno branje in pogovor o<br />
prebranem (Svetlana Makarovič: Potepuh in<br />
nočna lučka);<br />
28 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
• predlogi za ustvarjalne nadgraditve, npr.<br />
za improvizacijo (Slavko Pregl: Geniji v<br />
dolgih hlačah – nadaljevanje odlomka),<br />
dramatizacijo (Michael Ende: Čarobni napoj),<br />
lutkovne dejavnosti (Katherine Paterson:<br />
Most v Terabitijo, Franjo Frančič: Pravljica<br />
o svobodi) ali za drugačne »uprizoritve«<br />
besedila (glasno branje, zvoki – Alenka<br />
Goljevšček: Gornastenisedimuha);<br />
• ilustriranje pesmi (Milan Dekleva: V ogledalih<br />
živijo oranžne zračne ribe);<br />
• primerjave besedil (Bina Štampe Žmavc:<br />
Vesolje) – starejšega besedila (predloge) in<br />
njegove sodobnejše predelave (Fran Levstik<br />
– Miki Muster: Martin Krpan);<br />
• primerjanje oziroma povezovanje literarnega<br />
besedila z (mladinskim) filmom (Henry<br />
Gilbert: Robin Hood), risanko (Aladin in<br />
njegova čudežna svetilka, arabska ljudska) ali<br />
gledališko predstavo (Fran Saleški Finžgar,<br />
Dejan Sarič: Pod svobodnim soncem) ter<br />
spletom (Astrid Lindgren: Detektivski mojster<br />
Blomkvist);<br />
• predvidevanje nadaljevanja zgodbe (Erich<br />
Kästner: Emil in detektivi);<br />
• pisanje besedila po vzoru z upoštevanjem<br />
teme, ki je nakazana v njem (Niko Grafenauer:<br />
Ušesa – igra z besednimi zvezami);<br />
• oblikovanje navodil za pisanje značilne<br />
besedilne vrste, npr. spominske pripovedi<br />
(Oton Župančič: Pomladni pozdrav), haikuja<br />
(Bina Štampe Žmavc: Zrnca sonca) ali<br />
pravljice oziroma pripovedke (Deklica z<br />
morja, grška ljudska) ter preoblikovanje vrste<br />
(pravljična grozljivka – Svetlana Makarovič:<br />
Potepuh in nočna lučka);<br />
• tvorjenje metaforičnih besednih zvez in<br />
besednega asociograma (Tone Pavček:<br />
Besede, take in drugačne – plakat in seznam);<br />
• zbiranje/spoznavanje ljudskega izročila (Tone<br />
Pavček: Junak);<br />
• posnemanje značilnega pesniškega jezika<br />
(Milan Dekleva: Mehke snežinkaste pesniške<br />
race – povezovanje besed v nenavadne<br />
zveze);<br />
• spoznavanje del obravnavanega avtorja<br />
(knjižnična vzgoja) ter branje zbirke pravljic<br />
kot »podajanke« (Tisoč in ena noč);<br />
• branje s spreminjanjem perspektive (Stjepan<br />
Jakševac: Junak v razredu – pisanje pesmi o<br />
Deklici Prvi);<br />
• pisanje domišljijskega dnevnika književne<br />
osebe (Tone Pavček: Odrastež, Mark Twain:<br />
Prigode Toma Sawyerja);<br />
• aktualizacija besedila: pogovor o ljubezni<br />
in njenih definicijah (Niko Grafenauer:<br />
Ljubezen);<br />
• spoznavanje osrednjih kulturnih dogodkov<br />
(mednarodni dan knjig za otroke – Hans<br />
Christian Andersen: Cesarjeva nova<br />
oblačila) in osrednjih mladinskih knjižnih<br />
zbirk (Andersenovi nagrajenci – Katherine<br />
Paterson: Most v Terabitijo).<br />
Zaporedje faz šolske interpretacije besedil<br />
Kako bere odrasli, kadar dela z mladimi<br />
bralci Nekateri na to vprašanje odgovorijo takole:<br />
Bere naj tako kot otrok, vanj naj se čim bolj vživi, zato<br />
da bo lahko otrokom čim bolj ustrezno »posredoval«<br />
besedilo. Toda to stališče je napačno, saj odraslemu<br />
onemogoča, da bi besedilo doživel po svoje – do tega<br />
pa ima vsak bralec navsezadnje pravico. Odrasli torej<br />
mora najprej brati »po svoje«: pustiti besedilu, da se<br />
poveže z njegovim izkustvenim svetom, šele nato pa<br />
isto besedilo – a seveda drugače – prebrati z otroki.<br />
Tako pot književna didaktika imenuje učiteljevo<br />
strokovno branje mladinskega besedila, opisuje<br />
pa tudi pet korakov takega branja:<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
branje odraslega in lastno razumevanje<br />
besedila,<br />
predvidevanje hipotetične otroške recepcije,<br />
strokovna priprava z razčlembo besedila,<br />
postavitev cilja,<br />
izbira metod spoznavanja in poučevanja.<br />
1. Branje odraslega in na otroka povsem<br />
nevezano razumevanje besedila je izhodišče šolske<br />
interpretacije; če odrasli ne zna/zmore vzpostaviti<br />
osebnega razumevanja mladinskega dela, potem je<br />
verjetno, da bo tudi njegovo branje s skupino otrok<br />
zapadlo v šablono ali bo ostalo površinsko, nedoživeto<br />
oziroma bo shematično. Zato se tudi odrasli<br />
bralec ob mladinskem besedilu mora spraševati, kaj<br />
vse mu lahko le-to »pove« – in prav neverjetno je,<br />
kaj vse je mogoče izluščiti iz npr. na videz preproste,<br />
nonsensne pesmi Milana Dekleve V ogledalih živijo<br />
oranžne zračne ribe! Pesem najprej in predvsem<br />
vzpostavlja presenetljivo domišljijsko stvarnost,<br />
ki jo tvorijo neverjetne podobe (besedilne slike)<br />
nenavadnih oranžnih zračnih rib iz ogledal: te podobe<br />
izhajajo iz nonsensnih besednih zvez – ribe so hkrati<br />
oranžne in hkrati zračne, torej barvite in prozorne,<br />
»breztežne«. Niso take tudi sanje, sanjarjenje in<br />
grozdi asociacij in pomenov, ki jih vzbuja sleherna<br />
inovativna pesem Ni torej pesem izstop iz sivega<br />
vsakdanjika in hkrati vstop v svet, ki razumsko nikoli<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 29
ni povsem dojemljiv, a je prav zato privlačen In kaj<br />
pomeni, da ribe potujejo Ni tudi pesem potovanje k<br />
bralcu, ni ustvarjalno branje poezije njeno izročanje<br />
bralčevi domišljiji Bralca bi lahko v tej zvezi<br />
»ponazarjali« piloti, ki jih srečujejo domišljijske ribe:<br />
ti so morebiti utrujeni od vsakodnevnih nalog in<br />
vlog, zato so njihove misli včasih oblačne – in piloti<br />
se osvobodijo tesnobe in pritiska vsakdanjika šele,<br />
ko se jim v mislih pojavi bleščeči zvezdni prah. Kaj pa<br />
pomeni, da držijo piloti ribe nežno v rokah Ni to tudi<br />
napoved posebnega branja poezije, takega, ki se<br />
vsega ne trudi razložiti in razumeti – in tako v celoti<br />
»obvladati« Nas tako branje ne vodi do misli, ki jo je<br />
pred sto leti zapisal Janko Bezjak, tj. do priporočila,<br />
da je treba poezijo »nežno prijemati kakor metulja,<br />
sicer mu snamemo prah, ki se leskeče na njegovih<br />
perutih« – A to še ni vse! Pred leti mi je študent<br />
Pedagoške fakultete v Ljubljani povedal tudi čisto<br />
svoje razumevanje te pesmi: oranžne zračne ribe so<br />
metafora za stevardese, ki so nenehno pred ogledali<br />
– in seveda srečujejo letala in pilote, tem pa zaradi<br />
svoje zapeljivosti v misli nasujejo zvezdni prah. Od<br />
tod kolega ni bil daleč do odgovora na vprašanje,<br />
kaj pomeni, da piloti zvabijo ribe v zrcalne kabine in<br />
zakaj jim brezkončna pot nenadoma mine ... Tovrstna<br />
sporočilnost morda res ni dostopna mlademu<br />
bralcu; res pa je, da se tako prebrana pesem razkriva<br />
predvsem odraslim, jih očara, preseneti, spodbudi<br />
k dialogu. Ob tem pa je vendarle vsaj verjetno, da<br />
lahko tako, neposredno odraslo in »nepootročeno«<br />
razumevanje, če le ni predstavljeno kot avtoritativno<br />
mnenje o prebranem, pritegne tudi mladega<br />
bralca.<br />
2. Predvidevanje hipotetične otroške<br />
oziroma najstniške recepcije ni le branje »skozi<br />
oči otrok«, torej prilagoditev sporočilnosti besedila<br />
njihovim bralnim zmožnostim, ampak predvsem<br />
konkreten odgovor na vprašanje, v čem bi bilo<br />
določeno besedilo zanje zanimivo oziroma<br />
relevantno. Če je v središču šolske interpretacije prav<br />
otroško ali najstniško doživljanje besedila, potem<br />
je jasno, da razmislek o povezovanju tematskega<br />
»potenciala« izbranega besedila in bralnih izkušenj<br />
ter pričakovanj mladega bralca ne more biti le<br />
obrobno vprašanje. Predvidevanje recepcije je<br />
domena posameznega učitelja, ki edini ve, kako<br />
bodo otroci izbrano besedilo zares sprejeli glede<br />
na okoliščine, ki vplivajo na šolsko interpretacijo<br />
književnosti. Pri tem se je zlasti ob ključnih prvinah<br />
smiselno vprašati, katera konkretna in prevladujoča<br />
prvina v besedilu »nagovarja« mladega bralca, tj.<br />
kaj v besedilu najbolj izrazito pritegne bralčevo<br />
pozornost. Odgovori so – pač glede na značilnosti<br />
posameznega besedila – lahko zelo različni: besedilo<br />
je zanimivo zaradi napete zgodbe (Bogdan Novak:<br />
Zelena pošast), prevladujočega razpoloženja, npr.<br />
komičnosti (Mark Twain: Prigode Toma Sawyerja),<br />
nenavadnih književnih oseb in fantastične besedilne<br />
realnosti (Feri Lainšček: Velecirkus Argo), očitnega<br />
problema, npr. vprašanja posameznikove svobode<br />
(Franjo Frančič: Pravljica o svobodi), preobražanja<br />
vzorca, npr. pravljične inovacije (Svetlana<br />
Makarovič: Potepuh in nočna lučka), ipd. Ob teh<br />
povsem nazornih sestavinah književnega besedila<br />
se učitelj ne sprašuje zgolj po njihovi primernosti<br />
glede na stopnjo bralnega razvoja, ampak tudi o<br />
tem, kako bodo besedilo razumeli sodobni mladi<br />
bralci. Tovrstne odgovore pa prinesejo predvsem<br />
pedagoške izkušnje oziroma odzivi prejšnjih<br />
generacij na izbrana leposlovna besedila.<br />
3. Strokovna priprava pomeni razčlembo<br />
določenega dela, ki jo opravi učitelj samostojno ali z<br />
uporabo strokovne literature – v tej fazi na podlagi<br />
prvotnega lastnega doživetja in predvidenega<br />
sprejemanja mladih bralcev izbere tiste značilne<br />
prvine besedila, ki bodo osnova za skupno<br />
analizo besedila v razredu. Razčlemba besedila<br />
poteka po naslednjem postopku:<br />
- določitev teme besedila – izkušnje kažejo,<br />
da je to najtežji, najbolj izmuzljiv del priprave;<br />
če namreč »ne uganemo« teme, potem je vse<br />
ostalo na trhlih temeljih;<br />
- iskanje osrednje besede: gre za besedo<br />
ali zvezo besed, ki je bistvena za sporočilo<br />
– največkrat »povzema« vsebino oziroma<br />
temo;<br />
- določitev bistvenih prvin za razvijanje<br />
bralnih zmožnosti, izbira bralnih strategij;<br />
-<br />
predvidevanje možnosti za aktualizacijo<br />
besedila: kako pesem, pripoved ali igro<br />
povezati s predstavnim svetom otroka,<br />
razvijanje poustvarjalnih odzivov, oblikovanje<br />
nalog za poglabljanje doživetja besedila.<br />
Tudi v tej fazi se razčlemba besedila nikakor ne sme<br />
podrejati zunanjim dejavnikom, npr. tematskim<br />
sklopom z drugih področij. Edina prava podlaga za<br />
ustvarjalen književni pouk so razvijajoče se bralne<br />
strategije, ki jih kot dejavnosti opredeljuje veljavni<br />
učni načrt.<br />
4. Postavitev cilja je faza, v kateri se učitelj<br />
odloči, katere cilje iz učnega načrta bo realiziral in s<br />
katerimi dejavnostmi. Cilji naj bodo zastavljeni čim<br />
bolj konkretno, npr. »prepoznajo zgradbo dramskega<br />
besedila Alenke Goljevšček: Gornastenisedimuha<br />
30 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
– oznaka osebe (Berislav) in njegovega govora<br />
(navdušeno), oznaka prostora (Ropotanje stolov,<br />
hreščanje lesa.)«. Cilje, zapisane v učnem načrtu,<br />
je torej treba povezati z vsebino besedila in jih v<br />
lastni pripravi čim bolj konkretizirati – nekatere<br />
možnosti take konkretizacije prinašajo tudi zgledi<br />
šolskih interpretacij v tem priročniku. Zapis oziroma<br />
postavitev cilja določata še dve načeli:<br />
- smiselno je izbrati za besedilo značilne cilje in<br />
se izogibati preobsežnemu navajanju ciljev,<br />
- upoštevati je treba raznolikost dejavnosti:<br />
določanje rime ali štetje kitic ob vsaki prebrani<br />
pesmi, izpisovanje lastnosti književnih oseb<br />
ob vsaki pripovedi in lutkovne dejavnosti<br />
ob vsaki igri bi pouk kaj kmalu privedli do<br />
enoličnosti in nezanimivosti.<br />
oblik upoštevamo načelo pestrosti in raznolikosti<br />
dejavnosti, tovrstne motivacijske oblike pa lahko<br />
uporabljamo tudi v fazi novih nalog (kot poglabljanje<br />
doživljanja besedila). Podrobne uvodne motivacije<br />
bodo prikazane ob posameznih besedilih v drugem<br />
delu priročnika (Primeri šolskih interpretacij), zato tu<br />
podajam le preglednico oblik uvodne motivacije.<br />
5. Razmisliti je treba tudi o izbiri metod:<br />
načeloma velja, da so primerne predvsem tiste<br />
metode, ki omogočajo ustvarjalnost in samostojnost<br />
čim večjemu številu otrok, pa tudi nekatere oblike<br />
skupinskega dela (skupinska ilustracija, pogovor<br />
o vsebini, izdelava knjige, dramatizacija ipd.), kar<br />
spodbuja komunikacijo med otroki. Poleg branja<br />
in intimnega literarnoestetskega doživetja je prav<br />
pogovor med bralci o prebranem, soočanje osebnih<br />
doživetij besedila drugi najpomembnejši užitek<br />
branja.<br />
Kako organizirati skupno branje besedila<br />
v razredu Obravnava umetnostnega besedila v<br />
drugem triletju poteka po istem vzorcu kot kasneje;<br />
zaporedje korakov šolske interpretacije je stalnica,<br />
ob vsaki posamezni izvedbi pa posamezne faze<br />
prilagajamo vsebini besedila. Faze interpretacije, ki<br />
odgovarjajo na vprašanje, kako izvesti uro branja in<br />
ustvarjalnega dialoga z besedilom, so<br />
- uvodna motivacija,<br />
- premor pred branjem/poslušanjem, branje/<br />
poslušanje in premor po branju/poslušanju,<br />
- pogovor o besedilu in ponovno branje/<br />
poslušanje,<br />
- nove naloge – dejavnosti za poglabljanje<br />
literarnoestetskega doživetja.<br />
1. Uvodna motivacija je prvi korak pri<br />
vzpostavljanju dialoga med besedilom in otrokom.<br />
V tej fazi mladega bralca spodbudimo, da oblikuje<br />
pričakovanje, povezano predvsem z vsebino<br />
izbranega besedila, ter da se na njegovo sprejemanje<br />
oziroma doživljanje miselno in čustveno pripravi.<br />
Uvodna motivacija se torej vsebinsko povezuje z<br />
izbranim besedilom ter vpliva na bralčeva čustva<br />
in predstave. Tudi pri izbiri uvodnih motivacijskih<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 31
Oblika<br />
1.<br />
Besedne<br />
motivacije<br />
2.<br />
Predstavne<br />
motivacije<br />
3.<br />
Zgodbene<br />
motivacije<br />
Značilnosti in potek<br />
Teh oblik je več:<br />
- igra z glasovi – ustvarjanje »pesmi« iz zlogov, ki<br />
sami po sebi nimajo pomena (Alenka Goljevšček:<br />
Gornastenisedimuha);<br />
- igra z rimami (daljava – Neža Maurer: Onstran);<br />
- daljšanje, krajšanje in preoblikovanje besed –<br />
besede, skrite v daljši besedi (Boris A. Novak: Kako<br />
rastejo stvari);<br />
- naključno povezovanje besed v nenavadne<br />
besedne zveze (domišljijski binom: ena od besed<br />
je lahko tematska – Neža Maurer: Zlati copati);<br />
- razlaga nenavadnih besed (snežinkast – Milan<br />
Dekleva: Mehke snežinkaste pesniške race);<br />
- asociacije ob besedi (Tone Pavček: Besede, take<br />
in drugačne); asociacije lahko nizajo tudi ob<br />
nenavadni oziroma osrednji besedi (odrastež – Tone<br />
Pavček: Odrastež; pravljica – Franjo Frančič: Pravljica<br />
o svobodi), tudi v povezavi z lirsko ali refleksivno<br />
pesmijo (Bina Štampe Žmavc: Zrnca sonca, Vesolje);<br />
- primerjave (ustaljene, npr. ušesa so radovedna kot<br />
x, ter inovativne primerjave: ušesa prisluškujejo kot<br />
x – Niko Grafenauer: Ušesa);<br />
- tvorjenje daljše nesmiselne povedi po otroški<br />
logiki (npr. tvorjenje naključnih stavkov po vzorcu<br />
kdo + kaj dela + kje + zakaj + kdaj ... – Milan<br />
Dekleva: V ogledalih živijo oranžne zračne ribe).<br />
Bistvo predstavnih motivacij je otrokovo samostojno<br />
ustvarjanje nenavadne besedilne stvarnosti, ki jo tvori:<br />
- domišljijska slika (Bogdan Novak: Zelena pošast,<br />
Michael Ende: Čarobni napoj);<br />
- domišljijsko potovanje (npr. v svet sanj – Bina<br />
Štampe Žmavc: Sanje); potovanje s pravljičnim<br />
predmetom (npr. po niti – Feri Lainšček: Mesta);<br />
- poetizacija stvarnosti, ki je predvsem motivacija<br />
za lirska besedila (npr. Ksenija Šoster Olmer: Roža v<br />
puščavi).<br />
Oblike zgodbenih motivacij so:<br />
- kaj bi se zgodilo, če …: otroci na podlagi situacije,<br />
ki jo vzpostavi naslov, samostojno ali v skupini<br />
oblikujejo zgodbo (Erich Kästner: Dvojčici);<br />
- skupno pripovedovanje zgodbe: učitelj pove<br />
začetek zgodbe, učenci pa jo nadaljujejo (Wolf<br />
Harranth: Jaz sem vate, ti pa vame), sestavljanje<br />
zgodbe na podlagi ilustracije (Žabji cesar,<br />
južnokitajska ljudska);<br />
- igra vlog – učenci npr. prevzamejo vlogo oseb<br />
iz književnega besedila (detektiv – Leopold<br />
Suhodolčan: Stopinje po zraku; pravljične osebe –<br />
Samuil Maršak: Pravljica o kralju in vojaku).<br />
Katerim besedilom<br />
ustreza oblika<br />
Tovrstne motivacije<br />
praviloma ustrezajo igrivim<br />
besedilom prvega in<br />
fantastičnim besedilom<br />
tretjega razdelka, nekatere<br />
med njimi (npr. asociacije) pa<br />
je mogoče uporabljati tudi<br />
ob liričnih ali razpoloženjskih<br />
besedilih.<br />
Izbira te oblike motivacije<br />
je odvisna od tega, ali se v<br />
besedilu pojavi beseda, ki<br />
je rabljena drugače kot v<br />
vsakdanjem govoru; lahko<br />
je nenavadna (odrastež) ali<br />
vzbuja nize asociacij (vesolje).<br />
Motivacija je uporabna za<br />
besedila, ki predstavno<br />
izrazito odstopajo od<br />
vsakdanjega sveta, torej<br />
predvsem za fantastična<br />
in pravljična besedila ter<br />
za besedila, ki izhajajo iz<br />
liričnega doživljanja narave.<br />
Motivacija je primerna za<br />
besedila z izrazito zgodbo.<br />
Zgodbene motivacije lahko<br />
uporabljamo ob realističnih<br />
ter pravljičnih besedilih,<br />
pa tudi kot pripravo na<br />
doživljanje poezije. Pri<br />
ustvarjanju zgodbe mladi<br />
bralci oblikujejo kratko<br />
besedilo z vključitvijo prvin,<br />
ki so jih že spoznali (npr.<br />
pravljični začetek, osebe,<br />
preobrati; podobe iz filmov,<br />
risank, igric).<br />
32 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
4.<br />
Izkušenjske<br />
motivacije<br />
5.<br />
Medbesedilne<br />
motivacije<br />
6.<br />
Likovne,<br />
glasbene,<br />
gibalne<br />
motivacije<br />
Otroci pripovedujejo, kako ravnajo ali bi ravnali v<br />
podobni situaciji, kot jo opisuje besedilo. Te motivacije<br />
torej temeljijo na izkušnjah učencev, njihovih mnenjih<br />
o temi, ki jo upoveduje besedilo, njihovem vrednotenju<br />
problema v njem ali razumevanju temeljnega pojma.<br />
Otroci pri tej obliki motivacije<br />
- izražajo svoja doživetja v realnosti oziroma<br />
pripovedujejo, kako ravnajo v podobni situaciji, kot<br />
jo opisuje besedilo (pripoved o doživljanju pomladi<br />
– Oton Župančič: Pomladni pozdrav; Dekle in ženin,<br />
črnska ljudska);<br />
- se pogovarjajo o temi besedila (spomin, nenavadni<br />
dogodki; realnost in domišljija, zaljubljenost<br />
ipd. – Stjepan Jakševac: Junak v razredu; naslov in<br />
ilustracija – Mark Twain: Prigode Toma Sawyerja);<br />
- razmišljajo o problemu, ki ga vzpostavlja besedilo<br />
(branje kot bralčevo soustvarjanje zgodbe, prvi<br />
šolski dan ipd. – Gerit Kopietz, Jörg Sommer: KLIK,<br />
Skrivnostna vila; pogovor o odnosih med vrstniki –<br />
Katherine Paterson: Most v Terabitijo).<br />
Pri teh motivacijskih oblikah so »spomini na branje«<br />
izhodišče za spoznavanje neznanega besedila:<br />
- pogovor o značilnostih literarnih vrst (Svetlana<br />
Makarovič: Potepuh in nočna lučka, Mate Dolenc:<br />
Strupena Brigita);<br />
- pogovor o nenavadnih osebah iz literarnih besedil<br />
in filmov (Tone Pavček: Junak, Henry Gilbert: Robin<br />
Hood) ali o branju in zanimivih prvinah besedil<br />
(Erich Kästner: Emil in detektivi);<br />
- predstavitev ustvarjalca (Tone Pavček: Odrastež);<br />
- preoblikovanje oziroma nadaljevanje znanih<br />
pravljic, vključevanje novih elementov v znano<br />
zgodbo (Fran Milčinski: Desetnica, Milan Jesih:<br />
Cesarjeva nova oblačila).<br />
Te motivacije so lahko samostojne, pogosto pa se<br />
povezujejo z jezikovnimi motivacijskimi oblikami.<br />
Primeri za ta tip motivacij so:<br />
- poslušanje glasbe in pogovor o predstavah, ki jih<br />
ustvarja (Vinko Möderndorfer: Ljubezen; Zarika in<br />
Sončica, ljudska);<br />
- risanje literarnih oseb ali podob (Slavko Pregl:<br />
Geniji v dolgih hlačah, Antoine de Saint-Exupéry:<br />
Mali princ);<br />
- likovno oblikovanje besed (Niko Grafenauer:<br />
Ljubezen) ali risanje tematske besede (Katlina jama<br />
– Astrid Lindgren: Brata Levjesrčna);<br />
- različne oblike gibalnih iger (npr. pantomima:<br />
ponazarjanje detektivovega raziskovanja – Astrid<br />
Lindgren: Detektivski mojster Blomkvist; ure – Bina<br />
Štampe Žmavc: Ure kralja Mina).<br />
Motivacija je v šoli<br />
uporabljena pogosto: otroci<br />
izražajo svoja doživetja iz<br />
stvarnega sveta.<br />
Motivacijo lahko uporabimo<br />
ob večini besedil, predvsem<br />
pa ob klasičnih in sodobnih<br />
pravljicah ter besedilih<br />
otrokom bolj znanih<br />
književnih ustvarjalcev.<br />
Motivacije z nejezikovnimi<br />
sredstvi pogosto ustvarijo<br />
zelo primerno razpoloženje<br />
za sprejemanje besedila.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 33
Motivacijskih tipov oziroma oblik je še<br />
več – pri izboru uvodne motivacije je nujno treba<br />
upoštevati tako raznolikost in pestrost oblik kot<br />
značilnosti besedila in pripravljenost otrok na<br />
sodelovanje v »motivacijski igri«. Tudi ob tem je<br />
treba poudariti, da uvodna motivacija ni sama sebi<br />
namen (»igra zaradi igre«), ampak je le sredstvo, s<br />
katerim skušamo zbliževati svet bralca in besedila.<br />
2. Premor pred branjem je kratka faza,<br />
v kateri se otroci pripravijo na literarnoestetsko<br />
doživetje – se umirijo in usmerijo pozornost na<br />
besedilo. Tej fazi sledi najava besedila, njegova<br />
lokalizacija in interpretativno branje. Najava<br />
besedila praviloma zajema navedbo avtorja (tudi s<br />
kratko predstavitvijo), naslova dela in književne vrste<br />
(Prebrali bomo pesem Nika Grafenauerja, pesnika, ki<br />
ga že poznate (...), z naslovom Ušesa.). Lokalizacije ne<br />
preobremenjujemo s preveč podrobnimi podatki o<br />
avtorju ali pesniški zbirki, iz katere je pesem – vse<br />
to pride na vrsto v naslednjih korakih. Zato pa je<br />
tem bolj pomembna povezava med motivacijskimi<br />
dejavnostmi in besedilom (Tone Pavček: Odrastež –<br />
Kaj bi lahko pomenila nenavadna beseda odrastež<br />
Kako se počutimo, kadar za sebe rečemo, zdaj smo<br />
pa odrasli, smo odrasteži). Kadar obravnavamo<br />
odlomek iz daljšega besedila, skušamo – če je to<br />
nujno za razumevanje izbranega besedila – na<br />
kratko predstaviti predzgodbo oziroma kak drug<br />
element, bistven za razumevanje, npr. književne<br />
osebe (Prebrali bomo fantastično pripoved, v kateri<br />
sta glavni književni osebi brata Jonatan in Rogljiček,<br />
ki živita v Dolini češenj. V to dolino sta se preselila,<br />
potem ko sta v resničnem svetu – umrla. Poleg doline<br />
češenj pa je v fantastični deželi, kjer zdaj živita brata<br />
Levjesrčna, še ena dolina ...).<br />
Napovedi in lokalizaciji sledi branje<br />
besedila, ob tem pa se zastavlja vprašanje, kdo prvi<br />
bere. Najbolj smiseln odgovor bi bil: to je odvisno<br />
od zahtevnosti izbranega besedila. Praviloma naj<br />
bi ga sicer prvi tiho brali otroci, vendar pa tudi<br />
poslušanja kot prvega stika z besedilom ne gre<br />
zapostavljati. Zahtevnejša besedila naj bi tako<br />
prvi bral učitelj, lažja učenci samostojno. Kadar<br />
učitelj besedilo otrokom pripoveduje ali bere,<br />
branje ne bi smelo biti izumetničeno (npr. umetno<br />
»pootročeno«), pač pa čim bolj zanimivo – odrasli<br />
bralec zato prilagaja glas lastnostim književnih<br />
oseb ter razpoloženju, ki ga vzbuja besedilo. Lirske<br />
pesmice beremo umirjeno (Neža Maurer: Onstran),<br />
šaljive pesmi (Stjepan Jakševac: Junak v razredu) in<br />
zgodbe z veliko dogajanja (Arabska ljudska: Aladin<br />
in njegova čudežna svetilka) pa zelo živo. Pomembno<br />
je upoštevati tudi okoliščine, v katerih otroci<br />
sprejemajo besedilo – predvsem kadar beremo<br />
pravljična besedila. Tudi v drugem triletju je s tem<br />
v zvezi pomemben t. i. pravljični ton, tj. poseben<br />
način pripovedovanja pravljic. Pravljično vzdušje<br />
dosežemo ne le s počasnim in izrazitim branjem<br />
besedila, pač pa tudi s »pripomočki«: s pravljičnim<br />
stolom, klobukom, predpasnikom, kotičkom ...<br />
Glavno pravilo pri pripovedovanju ali branju je:<br />
Samo dolgočasno ali izumetničeno branje je napačno<br />
branje. Po branju oziroma poslušanju sledi premor,<br />
v katerem otroci uredijo svoja doživetja. Tudi ta faza<br />
je kratka, traja le nekaj sekund, toda kljub temu<br />
pomembna: spontanega otroškega odziva namreč<br />
ne smemo takoj prekiniti z analizo besedila.<br />
3. Osrednja faza za razvijanje otrokovih<br />
zmožnosti za dialog z besedilom je nedvomno<br />
pogovor o besedilu. V pogovoru otroci opazijo<br />
prezrte prvine besedila ter tako razvijajo svoje<br />
bralne strategije. Berilo ponuja učencem vrsto<br />
nalog za razvijanje zaznavanja, razumevanja in<br />
vrednotenja besedila, vendar to še ni dovolj: učitelj<br />
vprašanja samostojno izbira ter jih dopolnjuje s<br />
svojimi predlogi. Pogovoru o besedilu praviloma<br />
sledi ponovno branje (ali poslušanje); otroci<br />
na podlagi pogovora doživljajo besedilo globlje,<br />
opazijo prezrte elemente, nov zorni kot ali vsebinski<br />
odtenek; tudi ponovnemu branju lahko sledi krajši<br />
pogovor.<br />
4. Sklepna faza obravnave je poglabljanje<br />
doživetij; v njej otrokom zastavimo ustvarjalne in<br />
poustvarjalne nove naloge. Možne so naslednje<br />
individualne ali skupinske dejavnosti:<br />
- glasno poustvarjalno branje besedila z<br />
izražanjem lastnega razumevanja sporočilnosti<br />
(Tone Pavček: Besede, take in drugačne<br />
– branje pesmi s ponazarjanjem zvena in<br />
okusa besed), skupna recitacija (Boris A.<br />
Novak: Kako rastejo stvari);<br />
- vživljanje v književno osebo (Stjepan Jakševac:<br />
Junak v razredu) – pisanje pisma,<br />
dnevnika, oblikovanje osebne izkaznice<br />
književne osebe in seznama oseb (leksikon –<br />
Leopold Suhodolčan: Stopinje po zraku);<br />
- risanje dogajalne premice, ki razvija predvsem<br />
strategijo razumevanja zgodbe (Žabji cesar,<br />
južnokitajska ljudska), tvorjenje besedila po<br />
vzorcu, posnemanje ustvarjalnega postopka<br />
(Milan Dekleva: V ogledalih živijo oranžne<br />
zračne ribe);<br />
- nadaljevanje (Wolf Harranth: Jaz sem vate,<br />
ti pa vame) oziroma dopolnjevanje zgodbe<br />
34 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
(Bogdan Novak: Zelena pošast, Mate Dolenc:<br />
Strupena Brigita) in njeno preoblikovanje<br />
(Svetlana Makarovič: Potepuh in nočna lučka),<br />
izmišljanje predzgodbe (Erich Kästner:<br />
Dvojčici);<br />
- povezovanje besedila s stripi, risankami, filmi<br />
(Tone Pavček: Odrastež, Henry Gilbert: Robin<br />
Hood);<br />
- dramatizacija (Slavko Pregl: Geniji v dolgih<br />
hlačah), ilustriranje besedila (Oton Župančič:<br />
Pomladni pozdrav – izražanje vidnih besedilnih<br />
slik z ilustriranjem pesmi) in glasbeno<br />
poustvarjanje (izbira/oblikovanje glasbe kot<br />
podlage za besedilo – Neža Maurer: Onstran),<br />
- ustvarjanje »razredne predstave« (Katherine<br />
Paterson: Most v Terabitijo) oziroma kakega<br />
drugega dogodka (skupno pisanje pesmi –<br />
Boris A. Novak: Kako rastejo stvari);<br />
- pravljični projekt (Aladin in njegova čudežna<br />
svetilka, arabska ljudska – branje in<br />
pripovedovanje pravljic), spoznavanje<br />
(zbiranje) ljudskega izročila (Josip Jurčič:<br />
Zakrpana Višnja Gora, raztrgani Žužemberk)<br />
in posnemanje pravljičnega tona (recept za<br />
pravljico, njeno pisanje in pripovedovanje –<br />
Jana Bauer: Izginjevalec čarovnic, Janez Trdina:<br />
Rajska ptica), pripovedovanje o pravljičnih<br />
dogodivščinah (Tone Pavček: Junak);<br />
- primerjanje besedil in pogovor o branju<br />
(npr. o trivialni književnosti – Bogdan Novak:<br />
Zelena pošast);<br />
- obisk knjižnice in seznanjanje z Bralno značko<br />
kot dodatna dejavnost.<br />
Tako kot za branje tudi za izvedbo šolske ure<br />
iz književnosti velja: čim bolj inovativen je pristop,<br />
tem več bodo s skupnim branjem pridobili vsi –<br />
učenci in učiteljica. Zaporedje faz je torej lahko le<br />
shema, ne more pa biti navodilo za delo v razredu;<br />
od iznajdljivosti in domiselnosti odraslega je<br />
odvisno, ali bo pravljica »oživela« ali pa bo ostala le<br />
mrtva črka na papirju, knjiga na knjižni polici, ki jo<br />
pokriva prah pozabe.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 35
36 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
3.<br />
Sledi do<br />
davnih<br />
dni<br />
PRIMERI<br />
ŠOLSKIH INTERPRETACIJ<br />
Uredila<br />
SANJA LEBEN JAZBEC<br />
Primere šolskih interpretacij so pripravile:<br />
Ana Galjot (OŠ Trzin)<br />
Justina Husu (OŠ Šmihel, Novo mesto)<br />
Slavica Knežević (OŠ dr. Josipa Plemlja, Bled)<br />
Anja Kokalj (OŠ Dob pri Domžalah)<br />
Tatjana Kokalj (OŠ Dob pri Domžalah)<br />
Sanja Leben Jazbec (OŠ Solkan)<br />
Nataša Plevnik (OŠ Globoko)<br />
Tina Sušnik (OŠ Gorje)<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 37
06<br />
Sledi do<br />
davnih Tone<br />
dni<br />
Pavček<br />
BESEDE, TAKE IN DRUGAČNE<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pavčkova pesem je sporočilno kompleksna, saj je v njej mogoče<br />
zaznati kar dve temi – otroško »poskušanje in okušanje« besed, ki se v pesmi<br />
kaže tudi kot besedna igra, ter razlikovanje otroškega in odraslega dojemanja<br />
jezika oziroma besed. Prav v tej temi je vidno tudi nasprotje med otroško<br />
spontanostjo in uživanjem v besedah ter pravili, ki jih otroku postavlja svet<br />
odraslih oziroma njihov jezik; tako ni naključje, da je v sklepni kitici zaznaven<br />
tudi upor zoper pravila puščobnega besednega zaklada, kar omogoča pogovor<br />
o živosti otroškega jezika, o posebni govorici mladih, o jezikovnih in drugih<br />
pravilih in omejitvah ipd. Didaktični instrumentarij spodbuja opazovanje<br />
zvočnosti besed ter tvorjenje plakata in seznamov, ki ponazarjajo otroško<br />
doživljanje jezika in njegovih pravil. Uvodna motivacija tako lahko izhaja kar<br />
iz asociacij ob sočnih in zvočnih ali gladkih in sladkih besedah (Katere besede<br />
so sladke, katere kisle, katere zvočne ...).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo pesem,<br />
• razložijo manj znane in neznane besede,<br />
• razvijajo asociativne sposobnosti – pišejo asociacije,<br />
• razložijo metafore po podobnosti in relacijske metafore,<br />
• zaznavajo preprosto simboliko,<br />
• zaznavajo in razumejo poosebitev,<br />
• poiščejo okrasne pridevke,<br />
• razumejo primere,<br />
• doživljajo in zaznavajo zvočnost pesmi, opazijo ponavljanja glasov,<br />
• izpišejo besede, ki se rimajo,<br />
• ob pomoči SSKJ razlagajo stalne besedne zveze.<br />
Pesem obravnavamo v dveh šolskih urah.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Možnosti<br />
1. besedna motivacija – možganska nevihta; besede: sladke in kisle – učenci<br />
navajajo asociacije, učitelj piše na tablo. Ali: po skupinah kroži list papirja, vsi<br />
učenci napišejo svoj primer, nato vse asociacije prepišemo na tablo.<br />
2. besedna motivacija: učitelj predlaga, da učenci v šolo prinesejo »sladke«<br />
in »kisle« besede – lahko jih napišejo, narišejo, izrežejo sličice iz revij in<br />
časopisov … Vse to nalepimo na stransko tablo<br />
3. besedna motivacija: Danes se bomo igrali lingo. Kdo najde največ besed<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
Učitelj na tablo napiše:<br />
B E S E D A<br />
_ E _ E _ A<br />
Koliko besed smo našli!<br />
38 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
najava besedila<br />
Tudi pesnik Tone Pavček je razmišljal o različnih besedah. Poslušajmo.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem (doživeto deklamira).<br />
čustveni premor<br />
Učenci pesem podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci nanizajo svoje vtise.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo pesem ter si izpišejo neznane in manj znane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede (besedne zveze), ki jih niso razumeli, njihov pomen razložijo<br />
sošolci. Besede uporabijo v novih povedih.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
O čem govori pesnik (kaj je povedal že v naslovu)<br />
Katera beseda vam zveni nenavadno Kaj pa pomeni Ali se spomnite še kake<br />
take besede<br />
O katerih besedah govori pesnik v prvi kitici Naštejte tiste, ki so vam ljube.<br />
Kaj pa v drugi kitici – o kakšnih besedah pa govori tu Katere besede omeni<br />
Katere od naštetih tudi vam najmanj dišijo<br />
Še enkrat si oglejmo prvi dve kitici. Katere besede bi izpostavili kot<br />
najpomembnejše Zakaj<br />
Besede rabimo – ko govorimo, pišemo, beremo, poslušamo. Ampak pesnik pravi,<br />
da besede tudi gladijo in vabijo. Kdaj besede gladijo in kdaj kam vabijo<br />
Ali besede sladijo in zvenijo Kako<br />
Kakšne so besede, ki pokajo, pojo in se pačijo Komu so podobne<br />
Kakšnega okusa je jed nemogoča Katere besede se zdijo Pavčku podobnega okusa<br />
Kaj predlaga pesnik v zadnji kitici<br />
Kako pove, da je treba slovar očistiti<br />
Zakaj pravi, da je v njem plevel<br />
Učenci se razdelijo v pet skupin. Vsaki skupini učitelj pripravi list A4 drugačne<br />
barve. List kroži v skupini, vsi učenci zapišejo<br />
1. besede, ki čistijo grlo in ga hlade …,<br />
2. sočne besede,<br />
3. gladke besede,<br />
4. puste besede,<br />
5. seznam besed, ki jih ne bi bilo treba imeti v slovarju (zadnja naloga v<br />
razdelku Nič lažjega! v berilu na str. 7).<br />
Poročevalec predstavi delo skupine ostalim v razredu. (Nizanje asociacij je treba<br />
časovno omejiti, npr. 3−4 minute.) Učitelj liste spne, in tako nastane razredni<br />
slovar besed.<br />
glasno branje<br />
Učenci prostovoljci preberejo pesem.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 39
analiza zgradbe besedila<br />
Delo po skupinah (učni list 1): učitelj učence razdeli v šest skupin s po tremi<br />
oziroma štirimi učenci. Vsak učenec v skupini dobi svoj listič. Čas reševanja naj<br />
bo omejen. Skupine, ki iščejo/razlagajo stalne besedne zveze, učitelj usmeri na<br />
geslo beseda in frazeološko gnezdo.<br />
Učenci izpolnjujejo učni list 2. Učitelj k reševanju pokliče učenca, ki je sodeloval v<br />
določeni skupini.<br />
nove naloge<br />
1. Za domačo nalogo poiščejo podatke o življenju in delu Toneta Pavčka.<br />
Oblikujejo miselni vzorec. Naslednjo uro lahko sledi tekmovanje<br />
(učni list 3).<br />
2. Tekmovanje v deklamacijah: učenci med seboj tekmujejo in nabirajo<br />
točke, ocenjujejo jih sošolci. Sami oblikujejo mešane skupine s po<br />
3 učenci ali pa tekmujejo dekleta proti fantom.<br />
3. Za domačo nalogo naredijo mini anketo: katere besede so kisle mami in<br />
katere očetu, stari mami, staremu očetu, bratu, sestri …<br />
4. Spis Kadar se besede gladijo … (razdelek Nič lažjega! v berilu, 3. točka)<br />
5. Spis Naš razred je temeljito počistil slovar …<br />
UČNI LIST 1<br />
Skupina poosebitve<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Kaj vse delajo besede Izpiši iz prve kitice.<br />
Ali se beseda v resnici lahko, denimo, pači Kdo to res dela Takšni preneseni rabi<br />
besede strokovno pravimo ____________________________________ .<br />
Izpiši iz berila (str. 7) značilnosti poosebitve.<br />
Izmislite si tri primere poosebitve (po eno za žival, stvar in pojem).<br />
Skupina OKRASNI PRIDEVEK<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Kakšne so prave besede Kakšne pa so tiste druge<br />
Izpiši jih. Prave besede so _____________________________________________<br />
Kako že rečemo zvezi samostalnika in pridevnika, ko pridevnik natančneje<br />
določa samostalnik<br />
Poišči še kak primer v tej pesmi.<br />
Skupina rime<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Iz prve kitice izpiši besede, ki se rimajo.<br />
Izpiši besede, ki se rimajo v drugi in tretji kitici.<br />
(Dodatno: Na koncu prve kitice je pesnik uporabil še eno pesniško sredstvo, in<br />
sicer je skupaj zbral take besede, v katerih se na istem mestu pojavlja en in isti<br />
glas. Ali najdeš te besede)<br />
40 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Skupina stalne besedne zveze I<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Ali veš, kaj pomeni:<br />
Ta beseda mu je šla težko z jezika. ______________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
biti mož beseda _____________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
biti kratkih besed ___________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
Poišči stalne besedne zveze, ki imajo nasproten pomen. Pomagaj si s SSKJ.<br />
Skupina stalne besedne zveze II<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Kaj sodi skupaj Poveži. Nato razloži, kaj pomeni.<br />
Beseda<br />
Lepa beseda<br />
vzeti<br />
Na dan<br />
izginiti<br />
Nimam<br />
besedo z jezika<br />
ni konj.<br />
besed!<br />
brez besed<br />
z besedo!<br />
lepo mesto najde.<br />
Skupina stalne besedne zveze III<br />
Preberite nalogo in se o njej pogovorite. Rešitev napišite, če se vsi strinjate.<br />
Delo si razdelite, vsak naj reši eno vprašanje.<br />
Kako bi povedal(a) s stalno besedno zvezo (frazemom) Pomagaj si s SSKJ.<br />
Ni povedal vsega, kar je mislil. _________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
O tem ni vredno govoriti. _____________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
Jure ni bil prijazen z Matejo. ___________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
Ničesar ni rekel. _____________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
O tem ne bova več govorila. ___________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
Ne prekliči obljube. __________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 41
UČNI LIST 2<br />
Tone Pavček: Besede, take in drugačne<br />
‣ p o o s e b i t e v<br />
<br />
<br />
Kaj je<br />
Primeri:<br />
‣ o k r a s n i p r i d e v e k<br />
<br />
<br />
Kaj je<br />
Primeri:<br />
‣ r i m a (izpiši besede, ki se rimajo)<br />
‣ s t a l n e b e s e d n e z v e z e (frazemi)<br />
Kaj pomeni<br />
Ta beseda mu je šla težko z jezika. ______________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
biti mož beseda _____________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
biti kratkih besed ___________________________________________________<br />
__________________________________________________________________<br />
Kaj sodi skupaj Poveži. Nato razloži, kaj pomeni.<br />
Beseda<br />
Lepa beseda<br />
vzeti<br />
Na dan<br />
izginiti<br />
Nimam<br />
besedo z jezika<br />
ni konj.<br />
besed!<br />
brez besed<br />
z besedo!<br />
lepo mesto najde.<br />
Kako bi povedal(a) s stalno besedno zvezo (frazemom)<br />
Ni povedal vsega, kar je mislil. _________________________________________<br />
O tem ni vredno govoriti. _____________________________________________<br />
Jure ni bil prijazen z Matejo. ___________________________________________<br />
Ničesar ni rekel. _____________________________________________________<br />
O tem ne bova več govorila. ___________________________________________<br />
Ne prekliči obljube. __________________________________________________<br />
42 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Možnost A: Koliko poznamo Toneta Pavčka<br />
Učenci med seboj tekmujejo, lahko po skupinah. (Za domačo nalogo so že zbrali<br />
podatke o Pavčku in jih uredili v miselni vzorec.)<br />
UČNI LIST 3<br />
Možnost B: Ali znamo poiskati podatke<br />
Ugotovi, kaj je res in kaj ne. Odgovore utemelji. Rešitve poišči v strokovni<br />
literaturi. (Prej v sodelovanju s šolsko knjižnico pripravimo gradivo.)<br />
Trditev RES JE NI RES<br />
Tone Pavček je bil rojen na Štajerskem.<br />
Svoje upokojenske dni rad preživlja v Seči pri<br />
Portorožu.<br />
Po poklicu je novinar.<br />
Po poklicu je pesnik.<br />
Po poklicu je pisatelj.<br />
Rojen je bil istega dne kot še en znan slovenski<br />
pesnik, žal že pokojni, Janez Menart.<br />
Za svojo poezijo je bil večkrat nagrajen.<br />
Za Mačka Murija je prejel Levstikovo nagrado.<br />
Z Levstikovo nagrado je bil nagrajen za deli Juri<br />
Muri v Afriki in Velesenzacija.<br />
Za Majnice je prejel večernico.<br />
Je pesnik, pripovednik in prevajalec.<br />
Piše pesmi za otroke, mladino in odrasle.<br />
Prevajal je iz ruščine, hrvaščine, srbščine,<br />
beloruščine in albanščine.<br />
Prešernovo nagrado je prejel leta 1994 za zbirko<br />
Dediščina.<br />
Delal je tudi v gledališču.<br />
Sprva je bil zaposlen kot novinar.<br />
Bil je urednik pri Cankarjevi založbi.<br />
Skupaj z Janezom Menartom, Kajetanom Kovičem<br />
in Cirilom Zlobcem je leta 1953 izdal Pesmi štirih.<br />
Njegove pesniške zbirke za odrasle so Sanje živijo<br />
dalje, Dediščina, Goličave, Volčje jagode.<br />
Kot predsednik Društva slovenskih pisateljev je<br />
1989. prebral Majniško deklaracijo.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 43
08<br />
Sledi do<br />
davnih Niko<br />
dni<br />
Grafenauer<br />
UŠESA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Besedilo je značilno za Grafenauerjevo modernistično poezijo, saj<br />
se osredotoča na del telesa in mu pripisuje nenavadne lastnosti: ušesa so<br />
zvedava, si želijo počitka, razmišljajo. Inovativno prikazovanje delov telesa<br />
(v Grafenauerjevi zbirki Nebotičniki, sedite (1980) tudi živih predmetov) se<br />
povezuje z besedno igro, predvsem s preoblikovanjem pomena stalnih<br />
besednih zvez (sedeti na ušesih, striči z ušesi, slišati rasti travo); te zveze<br />
pesnik razume »dobesedno« oziroma jih vpleta v pesniško »zgodbo« o<br />
nenavadnih ušesih, ki so zmožna narediti – pravzaprav karkoli! V didaktičnem<br />
instrumentariju so vprašanja za razvijanje zaznavanja in razumevanja<br />
metafor in nenavadnih besednih zvez, na kar se lahko navezuje tudi uvodna<br />
motivacija (oblikovanje primerjav ali razlaganje stalnih besednih zvez).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno berejo pesem in z glasom sooblikujejo literarno stvarnost,<br />
• ob branju sestavljajo domišljijsko-čutno predstavo,<br />
• upoštevajo avtorjev opis in dodajajo prvine iz svoje izkušnje in domišljije,<br />
• pesem preberejo s posebej oblikovanim govorom in označijo<br />
razpoloženje,<br />
• ustrezno reagirajo na čustvene sestavine besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo motive v pesmi,<br />
• besedilo označujejo na podlagi lastnega doživetja ob poslušanju,<br />
• zapisujejo asociacije ob besedi ušesa,<br />
• iščejo stalne besedne zveze,<br />
• spoznavajo pesnika Nika Grafenauerja in njegove pesniške zbirke.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učencem prebere Župančičevo uganko z odgovorom uho/ušesa.<br />
Vse izve se, vse se sliši<br />
v polževi človeški hiši;<br />
to si za uho zapiši.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učenci so že iz uganke spoznali nekaj značilnosti ušes. Učitelj napove<br />
Grafenauerjevo pesem z naslovom Ušesa.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci uredijo vtise.<br />
44 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učitelj povabi učence, naj vsak pove besedo oziroma besedno zvezo, ki mu je<br />
ostala v spominu ob poslušanju pesmi.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem ter poiščejo manj razumljive besede oziroma<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učitelj pomaga učencem razumeti manj razumljive besede oziroma besedne<br />
zveze (stalne besedne zveze). Učenci si pomagajo z izkušnjami iz vsakodnevne<br />
komunikacije.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci odgovorijo na vprašanja ob besedilu.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko verzov ima kitica Katere besede v kitici se rimajo<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Dopolnite stalne besedne zveze (rešitve: vleči, usta, do ušes, kosmata,<br />
sedeti). Pomislite in zapišite še druge stalne besedne zveze, ki vsebujejo<br />
besedi ušesa/uho. Pomagajte si s SSKJ (učni list 1).<br />
2. Napišite svojo pesem, ki bo predstavljala kakšen drug del človeškega<br />
telesa. Poiščite stalne besedne zveze, ki se navezujejo na izbrani del<br />
telesa, in jim pripišite pomen. Pomagajte si s SSKJ.<br />
3. Pojdite v knjižnico, pobrskajte po policah in preglejte, kaj vse je napisal<br />
Niko Grafenauer.<br />
STALNA BESEDNA ZVEZA<br />
_____________ na ušesa<br />
do ušes odpreti _______________<br />
biti zaljubljen ____ _____________<br />
imeti ______________ ušesa<br />
_________________ na ušesih<br />
POMEN<br />
prisluškovati<br />
zelo, na široko<br />
zelo zaljubljen<br />
noče slišati, upoštevati stvari,<br />
ki mu niso všeč, zlasti ukazov<br />
ne poslušati (pazljivo)<br />
UČNI LIST 1<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 45
08<br />
Sledi do<br />
davnih Niko<br />
dni<br />
Grafenauer<br />
UŠESA<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno berejo pesem in z glasom sooblikujejo literarno stvarnost,<br />
• ob branju sestavljajo domišljijsko-čutno predstavo,<br />
• upoštevajo avtorjev opis in dodajajo prvine iz svoje izkušnje in domišljije,<br />
• pesem preberejo s posebej oblikovanim govorom in označijo<br />
razpoloženje,<br />
• ustrezno reagirajo na čustvene sestavine besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo motive v pesmi,<br />
• besedilo označujejo na podlagi lastnega doživetja ob poslušanju,<br />
• zapisujejo asociacije ob besedi ušesa,<br />
• iščejo stalne besedne zveze,<br />
• sestavljajo svoje besedne zveze,<br />
• spoznavajo pesnika Nika Grafenauerja in njegove pesniške zbirke,<br />
• izdelajo miselni vzorec o avtorju.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci igrajo igro telefon. Učitelj si izmisli besedo in jo pove enemu od učencev,<br />
ta jo potem prišepne naslednjemu, in tako do zadnjega učenca, ki besedo pove<br />
naglas. Učitelj vpraša, kako je potekala igrica. Učenci povedo, da so si besede<br />
prišepetavali na uho.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Poglejmo, kaj o ušesih pravi pesnik Niko Grafenauer.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje pesmi.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem Ušesa.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo pesem in uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Kakšna občutja vam vzbuja pesem Na kaj ste pomislili, ko ste poslušali pesem<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem in izpišejo neznane besede.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Ob pomoči berila in SSKJ razložijo besede, kot so kamrica, naglušen, zvedav,<br />
veščina.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Zakaj pesnik ušesa imenuje »kamrica sluha«<br />
Kakšna so lahko ušesa<br />
Kaj pomeni, da so ušesa poslušna<br />
46 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Kakšna pa so zvedava ušesa Kaj vse slišijo taka ušesa<br />
Kaj pomeni, da ušesa vlečejo vse na ušesa<br />
Pesnik pravi, da včasih v ušesih zvoni, kdo se takrat jezi<br />
Kakšna so ušesa v četrti kitici Kaj delajo<br />
Kaj je najbolj nenavadna ušesna veščina<br />
Kdaj se ušesom vsi smejijo<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbrana učenca še enkrat prebereta pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci preštejejo kitice v pesmi. Preštejejo tudi verze v kiticah.<br />
Učenci povedo, kdo je pripovedovalec pesmi.<br />
Povedo, kakšen je pesnikov slog.<br />
VREDNOTENJE<br />
Učenci ustno izrazijo svoje mnenje o pesmi.<br />
Ali vas je že kdo vprašal, če sedite na ušesih Kaj pa to pomeni<br />
Kaj pomeni, da kdo sliši rasti travo<br />
Učenci naštejejo Grafenauerjeve pesmi in pesniške zbirke, ki jih poznajo.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci napišejo pesem o katerem drugem delu telesa, npr. o ustih, glavi,<br />
očeh ...<br />
2. Napišejo besedilo z naslovom Slišal(a) sem rasti travo.<br />
3. Stalne besedne zveze povežejo z njihovimi pomeni, sami napišejo čim<br />
več stalnih besednih zvez in jih razložijo (učni list).<br />
4. Učenci poiščejo podatke o Niku Grafenauerju in izdelajo miselni vzorec.<br />
POVEŽI STALNE BESEDNE ZVEZE Z NJIHOVIMI RAZLAGAMI TAKO, DA PRED<br />
RAZLAGO NAPIŠEŠ USTREZNO ČRKO.<br />
UČNI LIST 1<br />
STALNE BESEDNE ZVEZE<br />
RAZLAGE<br />
A imeti dve levi roki ___ zaročiti se<br />
B ne imeti čistih rok ___ ostro opomniti<br />
C prositi za roko ___ pravica<br />
Č roka pravice ___ biti zelo neroden<br />
D vzeti koga v roke ___ tu prisluškujejo<br />
E to si zapiši za uho ___ ne imeti čiste vesti<br />
F tukaj imajo stene ušesa ___ zapomniti si<br />
G zapisati za uho ___ biti prismuknjen<br />
H slišati travo rasti ___ zapomniti si<br />
NAPIŠI ČIM VEČ STALNIH BESE<strong>DNI</strong>H ZVEZ, KI JIH POZNAŠ, IN JIH RAZLOŽI.<br />
STALNA BESEDNA ZVEZA<br />
________________________<br />
________________________<br />
________________________<br />
________________________<br />
RAZLAGA<br />
_________________________________<br />
_________________________________<br />
_________________________________<br />
_________________________________<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 47
10<br />
Sledi do Milan<br />
davnih<br />
dni<br />
Dekleva<br />
V OGLEDALIH ŽIVIJO ORANŽNE<br />
ZRAČNE RIBE<br />
Tematska analiza besedila<br />
Značilna mnogotematska mladinska pesem Milana Dekleve je<br />
še en primer modernistične poezije v šestem berilu: podobo zračnih rib<br />
in pilotov, s katerimi se ribe srečajo, si vsak bralec lahko razlaga po svoje,<br />
bržkone pa bodo učenci zaznali temo potovanja v sanjski svet, domišljijske<br />
pustolovščine in privlačnosti barvitega, »mehkega« sveta Deklevove pesmi.<br />
Ob tem je podobo zračnih rib mogoče povezovati tudi s človekovimi željami<br />
(ribe vidijo piloti v ogledalih, njihovi pogledi so lačni daljave) – pesem pa<br />
lahko razlagamo tudi »zgolj« kot igro z nenavadnimi besednimi zvezami<br />
in besedilnimi slikami. Didaktični instrumentarij opozarja na tematsko<br />
izmuzljivost pesmi in igro z besednimi zvezami, v poustvarjalnih nalogah<br />
pa predlaga posnemanje ustvarjalnega postopka. Uvodna motivacija lahko<br />
izhaja iz naključnega tvorjenja nesmiselne povedi (vsak učenec napiše eno<br />
besedo, tako da nastane nonsensna »kača« besed).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ohranijo interes za poslušanje poezije,<br />
• interpretativno berejo besedilo,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• razumejo temo besedila in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo,<br />
• ob pomoči učitelja zaznavajo preprosto simboliko.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci prinesejo s sabo ogledala. (Opozorimo jih, naj bodo taka, da se ne<br />
razbijejo.) Eden od učencev v dvojici se pogleda v ogledalo, sošolec pa opiše,<br />
kako ga vidi. Tisti, ki se gleda, pove, s čim se strinja in s čim ne.<br />
Učitelj učence povabi na domišljijsko potovanje. Začne ga tako:<br />
V roki držimo ogledala, ki ne služijo temu, da bi se v njih ogledovali. So<br />
posebna ogledala, v katerih vidimo nenavadne stvari. Če se zelo potrudimo, vidimo<br />
v njih tudi tisto, česar v vsakdanjem življenju ne moremo videti. Kaj vidite v svojem<br />
ogledalu Dobro opazujte. In ker to vidite samo vi, to čim bolj slikovito opišite;<br />
kasneje boste videno predstavili sošolcem.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da lahko v življenju stvari gledamo na več načinov, da imajo vsake<br />
oči svoj pogled. Spoznali smo, da v domišljiji lahko vidimo tudi nemogoče stvari<br />
in dogodke. Tudi pesem nam lahko ponudi tak domišljijski svet. Nekatere pesmi<br />
bolj, druge manj. Pesem Milana Dekleve V ogledalih živijo oranžne zračne ribe je<br />
gotovo pesem, ki nam bo odprla zelo pisan pesniški svet.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
48 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj pesem interpretativno prebere.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju je nekaj časa namenjenega urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v<br />
tišini razmišljajo o prebrani pesmi in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Kakšen vtis je nate naredila pesem Ti je bila razumljiva Se ti je morda zdela<br />
malo nenavadna Je bila morda »brezvezna« Poskušaj pojasniti, zakaj Mislim,<br />
da je pesem res nenavadna, dokler je nekajkrat ne prebereš.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci dvakrat tiho preberejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede. Besede razlagajo sami ali poiščejo pomen v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kaj so zate oranžne zračne ribe in kako potujejo<br />
Kaj pomeni, da so pogledi lačni daljave<br />
Kaj so oblačne misli<br />
Kaj si predstavljaš kot neskončno pot<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo kitice Kitici sta zapisani v različnih<br />
barvah – lahko to povežeš z vsebino<br />
VREDNOTENJE<br />
Kje vidiš oranžne zračne ribe Zakaj na nebu<br />
Kako pa so v pesmi predstavljeni piloti Kaj izveš o njih<br />
Zakaj so misli pilotov včasih oblačne<br />
Kakšen je zvezdni prah Kdo ga nasuje S kakšnim namenom Kako deluje<br />
Zakaj pilotov ni več strah Kdo/kaj jim je pomagal(o)<br />
Zakaj potem pilotom brezkončna pot nenadoma mine Kaj vse lahko to pomeni<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Ilustriraj pesem.<br />
2. Napiši formulo za bleščeči zvezdni prah, navodila za uporabo.<br />
3. Naredi reklamo, povezano z vsebino te pesmi, s katero boš reklamiral(a)<br />
zvezdni prah.<br />
4. Pilot je doma otrokom pripovedoval o svojem zadnjem letu. Tvori<br />
njegovo pripoved, vanjo vključi poglede, lačne daljave, oblačne misli,<br />
bleščeči zvezdni prah, oranžne zračne ribe. Naj bo pripoved taka, da bi jo<br />
pilotovi otroci poslušali z odprtimi usti in velikimi očmi.<br />
5. Poiščite dela Milana Dekleve in v razredu pripravite predstavitev avtorja.<br />
Razdelite si delo v skupinah:<br />
a) Kdo je Milan Dekleva<br />
b) Kaj dela Milan Dekleva<br />
c) Pesmi Milana Dekleve. Prebirajte njegove pesmi. Izberite jih nekaj,<br />
jih predstavite in povejte, zakaj ste izbrali prav te.<br />
d) Zgodbe Milana Dekleve. Naštejte jih in povejte nekaj o njih.<br />
Seveda jih prej preberite.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 49
12<br />
Sledi do Milan<br />
davnih<br />
dni<br />
Dekleva<br />
MEHKE SNEŽINKASTE<br />
PESNIŠKE RACE<br />
Tematska analiza besedila<br />
Besedilo je tako kot vse Deklevove pesmi v zbirki Pesmi za lačne<br />
sanjavce mogoče razumeti na več načinov: pesniška raca je domišljijska<br />
»potegavščina«, nekaj, kar ni resnično. Tudi sama raca je nenavadna – le zakaj<br />
si šminka mavrični kljun, če pa je ta tako ali tako mnogobarven! Prav v tej<br />
nelogičnosti je tudi bistvo nonsensne pesmi – zgolj z logiko, z razlaganjem<br />
snežinkasti, krhki domišljijski podobi v pesmi ne moremo priti do konca.<br />
Pesem razpira še eno temo: race hranijo pod perutnicami sonce in vse, kar<br />
je povezano z otroškim svetom: radovednost, svetlobo, varnost in humor.<br />
V didaktičnem instrumentariju je izpostavljena predvsem nonsensna igra,<br />
uvodna motivacija pa lahko izhaja iz razlag nenavadne besede iz naslova (Kaj<br />
pomeni, da je kdo snežinkast).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• aktivirajo ustvarjalno domišljijo in »oživljajo« predmetni svet,<br />
• besedilni svet povezujejo z realno situacijo,<br />
• občutijo razpoloženje v pesmi,<br />
• zaznavajo in doživljajo besedilne slike,<br />
• uživajo ob bogatenju ustvarjalne domišljije,<br />
• zaznavajo in doživljajo zvočnost, ritem in rimo v pesmi,<br />
• razvijajo zmožnost domišljijskega mišljenja,<br />
• svojo domišljijo izražajo jezikovno ali likovno,<br />
• razumejo metafore,<br />
• razumejo temo pesmi in jo primerjajo z že znanimi besedili na isto temo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci narišejo mavrico. Učitelj jih vpraša, katere barve so narisali.<br />
Učence vpraša, ali imajo lahko race kljune v mavričnih barvah.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj pove, da obstajajo race z mavričnimi kljuni, to so pesniške race. Pesnik<br />
Milan Dekleva je napisal celo zbirko nenavadnih, igrivih, smešnih pesmi.<br />
Poslušajte njegovo pesem z naslovom Mehke snežinkaste pesniške race.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in udobno namestijo za poslušanje pesmi.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci uredijo svoje občutke in doživetja.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci zaprejo oči in si predstavljajo mavrični kljun. To domišljijsko podobo<br />
opisujejo. Pripovedujejo o svojih občutkih.<br />
50 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Razložimo manj znane in neznane besede.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kakšne so pesniške race<br />
Kaj vse v pesmi počnejo<br />
Kako je v toplem igluju<br />
Kdaj pa potrebujemo mufe in šale<br />
Kaj pesniške race hranijo pod perutnicami<br />
Kakšna se ti zdi pesem, topla ali hladna Zakaj<br />
Kaj so smejalne palače<br />
Kdo so torej mehke snežinkaste pesniške race<br />
GLASNO BRANJE<br />
Nekaj učencev prebere pesem in z glasom izraža svoja občutja.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Koliko kitic sestavlja pesem<br />
Kako dolge so te kitice<br />
Ali v pesmi najdemo rimo Pare besed, ki se rimajo, zapišite v zvezek.<br />
VREDNOTENJE<br />
Kje je vse našteto v pesmi mogoče<br />
Pesem torej govori o pesniški ustvarjalnosti. Ali se spomniš še kakšnega besedila<br />
s podobno temo<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci samostalnikom dodajajo pridevnike tako, da nastanejo nenavadne<br />
besedne zveze (priloga 1), pridevnikom pa dodajajo zanimive samostalnike<br />
(priloga 2).<br />
Učenci v parih ali v manjših skupinah poskusijo nekatere nastale besedne zveze<br />
uporabiti za novo pesem, lahko dodajo tudi svoje besedne zveze.<br />
Vsak učenec predstavi vsaj en smešen dogodek, ki se mu je zgodil, lahko ga<br />
nariše ali opiše. S temi dogodki sestavimo plakat Smešnice otrok.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 51
PRILOGA 1<br />
pesmica<br />
sreča<br />
mavrica<br />
praznik<br />
sonce<br />
mama<br />
grad<br />
mož<br />
oblak<br />
dežek<br />
pravica<br />
smrkci<br />
52 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 2<br />
nedostopna<br />
čudežne<br />
lenobni<br />
drobceni<br />
pridni<br />
nagajivi<br />
zvita<br />
silovit<br />
palčkasti<br />
šumeči<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 53
15<br />
Sledi do<br />
davnih Boris<br />
dni<br />
A. Novak<br />
KAKO RASTEJO STVARI<br />
Tematska analiza besedila<br />
Inovativno opazovanje besed oziroma pojavov, torej preoblikovanje<br />
jezika in realnosti, je bistveno tudi za pesem Borisa A. Novaka. Tudi v tej pesmi<br />
je poleg narobe logike (stvarem so pripisane človeške lastnosti, saj rastejo) in<br />
igre opazna še ena tema – ko pesem zraste, dobi krila (se »osvobodi«) in odleti k<br />
ljudem. Taka pesniška opredelitev rasti pesmi je povezana s temo ustvarjanja<br />
in branja, kar je lahko tudi odlično izhodišče za pogovor v razredu. Didaktični<br />
instrumentarij se osredotoča prav na to možnost razumevanja pesmi, hkrati<br />
pa opozarja tudi na značilnosti sodobne poezije (kršenje pravopisnih pravil).<br />
V uvodni motivaciji bi lahko uporabili igro dolgih in kratkih besed, ki so skrite<br />
v njih – tudi besede torej lahko »rastejo«.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila,<br />
• besedilo samostojno berejo, zaznavajo in doživljajo zvočnost in obliko<br />
pesmi,<br />
• obiščejo knjižnico in poiščejo podatke o pesniku,<br />
• poslušajo učiteljevo branje poezije,<br />
• pišejo neliterarna, polliterarna in literarna besedila o domišljijskem svetu, ki<br />
so ga ustvarili na podlagi literarnih besedilnih vzorcev (pišejo asociacije ob<br />
vzorcu pesmi), o svojem doživljanju literature (pesem primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo), o literaturi (predstavitev dela, avtorja …),<br />
• interpretativno berejo pesem (razumljivo in doživeto recitirajo),<br />
• razumejo temo pesmi in novo besedilo primerjajo z že znanimi besedili na<br />
isto temo – ustvarjalnost,<br />
• pripovedujejo o svojih literarnoestetskih izkušnjah,<br />
• spoznavajo kanon slovenske mladinske književnosti – Boris A. Novak,<br />
• pridobivajo literarnovedne pojme, in sicer na ravni njihove rabe in razumevanja:<br />
pesem – poezija ali pesništvo, kitica, verz, recitacija, deklamacija, tema.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci pesmi Borisa A. Novaka poznajo že iz 5. razreda, zato se učitelj z vprašanji<br />
naveže na njihovo predznanje. Kdo je Boris A. Novak Ali poznate kakšno<br />
njegovo pesem Kaj je to pesniška zbirka Kaj je to pesem Katere značilnosti<br />
ima pesem Kdaj in kako jih beremo Učitelj učencem pokaže pesnikove<br />
pesniške zbirke. Ob tem ponovijo pojme pesniška zbirka, pesem, kitica, verz,<br />
deklamacija, recitacija. Skupaj z učenci lahko prebere kakšno zanimivo pesem,<br />
npr. Prebesedimo besede, Blabla …<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Danes boste spoznali še eno pesem Borisa A. Novaka. Preden začnemo brati, pa<br />
vam zastavljam »zahtevno biološko vprašanje«. Kaj je to živa in kaj neživa narava<br />
in v čem se razlikujeta<br />
Učenci odgovorijo na vprašanje. Sledijo naslednja vprašanja.<br />
54 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Zdaj preidimo v svet domišljije. Kaj menite, kako bi lahko stvari rasle Npr. kako<br />
bi rasli čevelj, pručka, zobotrebec, violina, šotor, hiša<br />
Učenci razmišljajo in upovedujejo svoje domišljijske predstave.<br />
Zdaj pa prisluhnite, kako je pesnik Boris A. Novak predstavil – v pesmi z<br />
naslovom Kako rastejo stvari – stvari, ki so zrasle.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje pesmi.<br />
BRANJE<br />
Učitelj doživeto prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Sledi kratek premor, da učenci uredijo svoje prve vtise in podoživijo pesem.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učitelj vpraša učence, kaj menijo o pesnikovi domišljiji. Učenci ugotavljajo, ali so v<br />
svojem predhodnem razmišljanju tudi sami ugotovili podobno o stvareh, ki rastejo.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Nekaj učencev glasno recitira pesem. Sošolci vrednotijo branje – povedo, ali je<br />
bilo doživeto prebrano, primerno glasno, z ustreznimi poudarki, premori …<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci se ob pomoči učitelja pogovorijo o manj znanih oziroma nerazumljivih besedah.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci dobijo delovni list z vprašanji, nanje v manjših skupinah odgovarjajo.<br />
Kaj pomeni, da stvari zrastejo<br />
Izberi si eno kitico in jo ilustriraj.<br />
Pesnik pravi, da ko pesem zraste, postane ptica in odleti v svet. Kako si to<br />
predstavljaš Razloži.<br />
Zdaj pa opazuj velike začetnice in ločila v pesmi. Kaj si opazil(a) Zakaj je<br />
pesnik po tvojem mnenju zapisal pesem na tak način<br />
Kaj je tema pesmi Ali poznaš še kakšno pesem s podobno temo<br />
Ob predstavitvi plakata o življenju in delu Borisa A. Novaka si zapiši glavne<br />
podatke o pesniku in njegovem ustvarjanju.<br />
Pri ustnem poročanju učencev o odgovorih povzamemo glavne (splošne)<br />
značilnosti pesmi in jih zapišemo v obliki miselnega vzorca v zvezek oziroma na tablo.<br />
POGLABLJANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ Z NOVIMI NALOGAMI IN VREDNOTENJE<br />
Učenci izbirajo med tremi različnimi nalogami:<br />
- napišejo še kakšen verz kot nadaljevanje pesmi,<br />
- napišejo kratke verze, tokrat na naslov Kako se stvari manjšajo,<br />
- napišejo pesem v obliki ptice.<br />
Nekdo od učencev pripravi plakat, s katerim predstavi življenje in delo pesnika.<br />
Sošolci pozorno poslušajo in si zapišejo temeljne podatke o pesnikovem življenju<br />
in ustvarjanju.<br />
Učenci predstavijo svoje verze oziroma pesmi. Sošolci zbrano prisluhnejo<br />
predstavitvam in povedo svoje mnenje. Izberejo najbolj zanimive verze in jih<br />
zapišejo na večji plakat ter ga izobesijo v učilnici ali na šolskem hodniku.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 55
15<br />
Sledi do<br />
davnih Boris<br />
dni<br />
A. Novak<br />
KAKO RASTEJO STVARI<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ohranijo interes za poslušanje poezije,<br />
• interpretativno berejo besedila,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• opazijo rabo stalnih besednih zvez,<br />
• razumejo temo besedila in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo,<br />
• zaznavajo in razumejo poosebitev,<br />
• razvijajo asociativne sposobnosti.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj vodi pogovor z učenci o rasti. Vprašanja za pogovor:<br />
Kaj v naravi raste Kako ste vi rasli Kaj ste potrebovali za rast Ali raste tudi<br />
stavba Kdo skrbi, da raste Opišite, kako raste ljubezen Kaj se zgodi, ko<br />
je ljubezen dovolj velika Kaj pa, kadar raste jeza, sovraštvo Katera rast<br />
razveseljuje, katera pa lahko povzroči hude posledice<br />
Spomnite se dogodka, ko je rasla vaša misel Kako se je porodila Kako je rasla<br />
Kaj se je zgodilo na koncu<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da rastejo bitja, da ob pomoči človeka in strojev rastejo stavbe,<br />
da rastejo dobra in slaba čustva, misli, ideje. Tudi pesnik Boris A. Novak se je<br />
spraševal, kako rastejo stvari v pesmici, ki nosi kar naslov Kako rastejo stvari.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj pesem interpretativno prebere. Branje obogati z mimiko, gibi, kretnjami<br />
in glasovnim barvanjem. Učenci pesem doživijo, se vanjo poglobijo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju se doživetja urejajo in poglabljajo: učenci v tišini razmišljajo o prebrani<br />
pesmi.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Vam je bila pesem všeč Je vse pred vami raslo Si želite pesem prebrati<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ, pri tem opazujejo tudi, ali je beseda pogovorno, narečno<br />
ali kako drugače zaznamovana, ter jih uporabijo v novih povedih.<br />
56 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kaj je skupnega čevlju, pručki, zobotrebcu, violini, šotoru, hiši in celo pesmi Kaj<br />
se zgodi, ko zrastejo Kaj se spremeni<br />
Ali zraste tudi pesem Pustimo našo pesem, da še malo raste, in jo glasno<br />
preberimo.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem. Pri tem na čim bolj zanimiv način z glasom,<br />
hitrostjo branja, mimiko, gibi pokažejo rast omenjenih stvari.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo obliko pesmi. Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo<br />
kitice Kako pa je s pesnikovim znanjem pravopisa Zakaj po vašem mnenju ni<br />
uporabil velikih začetnic Edino ločilo je pomišljaj. Kje stoji in kako učinkuje<br />
Imate kakšno zamisel, zakaj je pesnik pisal tako<br />
VREDNOTENJE<br />
Zakaj čevelj, ko zraste, postane škorenj<br />
Kaj imata skupnega pručka in miza<br />
Kaj se spremeni, ko zraste zobotrebec<br />
Kako zveni violina, ko zraste<br />
Kje bi raje bili, v šotoru ali cirkusu Zakaj<br />
Kako raste hiša Vse stvari so zrasle v nekaj, kar je podobno temu, kar so bile<br />
pred rastjo.<br />
Kaj pa pesem Pesem ni zrasla v še daljšo pesem, ampak v ptico. Kaj pomeni<br />
beseda zrasti v tem primeru Kam pa odleti ptica<br />
Kaj je po tvojem mnenju tema te pesmi<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Pesem je zrasla in poletela v svet … Opiši potovanje pesmi. Kam je<br />
odletela, h komu, kako jo je ta sprejel, kaj mu je ponudila<br />
2. Še sami napišite podobne kitice o drugih stvareh ali pojmih, ki zrastejo in<br />
postanejo … Kitice zberite in na plakat napišite razredno pesem, da bo<br />
poletela še med ostale sošolce.<br />
3. Seveda pa se lahko zgodi tudi nasprotno. Stvari se pomanjšajo. Kar<br />
začnite.<br />
Ko se učiteljica pomanjša, postane –<br />
4. Tudi pesnik je bil nekoč majhen deček. Raziščite, kako je zrasel iz dečka v<br />
pesnika. Poiščite čim več podatkov o pesniku in jih zbirajte. Nato pesnika<br />
predstavite na način, ki je za vas najbolj zanimiv (s plakatom, zaigrajte<br />
intervju z njim, napišite prispevek o njem za šolski časopis, pripravite<br />
razstavo in nanjo povabite knjižničarko – idej je neskončno), ali pa<br />
pripravite govorni nastop Prebesedene besede Borisa A. Novaka.<br />
5. Pa še malo dramatizacije. Pripravite in odigrajte prizor o pesmi, ki je<br />
odletela v svet, o pesniku, ki je šel pesem iskat, in o mladem bralcu, ki je<br />
našel »pesemptico« in ga je ta popolnoma prevzela. Pesnik bi rad pesem<br />
nazaj, a ga mladi bralec prepriča, da pesmi ne more vzeti nazaj, ker … (tu<br />
so na vrsti vaše ideje).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 57
18<br />
Sledi do<br />
davnih Wolf<br />
dni<br />
Harranth<br />
JAZ SEM VATE, TI PA VAME<br />
Tematska analiza besedila<br />
Odlomek odstira svojevrsten otroški pogled na ljudi, iz česar bi<br />
lahko izhajala tudi tematika nesporazumov med odraslimi in otroki. Vendar<br />
pa se v osrednjem delu odlomka pokaže pomembnejša tema, tj. vprašanje<br />
ustvarjalne svobode pri izmišljanju oseb in njihovih lastnosti, kar lahko vodi<br />
do razmišljanja o bralčevi »pravici« oziroma njegovi zmožnosti, da si osebe<br />
in dogodke v delu predstavlja po svoje. Prav to poudarjajo tudi vprašanja<br />
v didaktičnem instrumentariju, hkrati pa pojasnila v njem osvetljujejo tudi<br />
»korake« tvorjenja domišljijske pripovedi; zato bi bila primerna uvodna<br />
motivacija krajša zgodba, ki si jo skupaj izmislijo učenci in učitelj.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno tiho berejo besedilo,<br />
• razvijajo zmožnost ustvarjalnega dialoga z umetnostnim besedilom,<br />
literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim svetom,<br />
• razvijajo sposobnost za identifikacijo z eno od književnih oseb,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo o književnih osebah; podobo<br />
književne osebe upovedujejo ob pomoči posrednih besedilnih signalov,<br />
osebe narišejo,<br />
• ločujejo glavne in stranske osebe,<br />
• doživljajo prozne vrste in žanre, in sicer realistični roman s tematiko iz<br />
vsakdanjega življenja,<br />
• pisno pripovedujejo zgodbo s perspektive različnih književnih oseb,<br />
• zapisujejo manjkajoči del zgodbe,<br />
• pišejo poustvarjalna besedila,<br />
• iščejo besedila s sorodno snovjo (ljubezenska tema).<br />
Besedilo obravnavamo v dveh šolskih urah.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
1. Danes bomo prebrali odlomek iz znanega mladinskega romana o ljubezni.<br />
Le katerega – Učenci naštevajo ljubezenske knjige, ki so jih že prebrali.<br />
Če ne uganejo naslova, se igramo vislice.<br />
J _ _ _ _ _ _ _ _ _, _ _ _ _ _ _ _ E<br />
2. Učitelj prinese »ljubezensko škatlo«. V škatli ima listke, na katerih so zapisani<br />
naslovi ljubezenskih romanov/povesti. Učenci vlečejo listke, glasno preberejo<br />
naslov in tisti, ki je delo že prebral, sošolcem na kratko obnovi zgodbo.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
najava besedila<br />
Prebrali bomo odlomek izredno nenavadnega ljubezenskega romana, ki ga je<br />
napisal Wolf Harranth skupaj s še kar 14 sodelavci. Poslušajmo.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
58 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Besedno (in nebesedno) izražajo svoje vtise: zanimivo, dolgočasno, privlačno …<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen razložijo sošolci. Besede<br />
uporabijo v novih povedih.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Nariši Fritza in Susi tako, kot si predstavljaš, da so ju narisali dunajski otroci.<br />
Primerjajmo risbe in se o njih pogovorimo. (Učitelj posamezne risbe nalepi na<br />
tablo.) So vse osebe narisane enako NE! Zakaj (Berilo, str. 19.)<br />
Kaj mislite, o čem bo govorila knjiga z naslovom Jaz sem vate, ti pa vame<br />
Spopadimo se z učnim listom (učni list 1).<br />
Učenci v dvojicah rešujejo prvi dve vprašanji. Reševanje naj bo časovno<br />
omejeno. Sledi poročanje – pokličemo nekaj učencev ali pa se učenci sami javijo,<br />
da preberejo svoje prvo poglavje in naslove poglavij.<br />
Za domačo nalogo napišejo konec (3. vprašanje na učnem listu 1).<br />
2. ura<br />
glasno branje<br />
Učitelj pokliče posamezne učence, ki glasno preberejo besedilo.<br />
vrednotenje<br />
Nekaj učencev glasno prebere svojo domačo nalogo.<br />
Učitelj organizira delo v skupinah; učencem da možnost, da se sami prijavijo v<br />
skupino, potem ko jim je prebral naloge na učnem listu 2. Tako poskrbi, da pišejo<br />
npr. e-pošto tisti, ki si jo tudi pošiljajo.<br />
Reševanje je časovno omejeno, sledi poročanje.<br />
nove naloge<br />
1. Učni list 1: 3. vprašanje.<br />
2. Knjiga Jaz sem vate, ti pa vame je med otroki zelo priljubljena. Zdaj pa ti<br />
napiši svojo lestvico »desetih naj knjig«.<br />
3. Ali rad(a) bereš knjige So med njimi morda tudi ljubezenske Napiši seznam<br />
knjig, ki bi jih morali prebrati tvoji sošolci.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 59
UČNI LIST 1<br />
Delo v dvojicah: S sosedom se na kratko in potiho posvetujta.<br />
1. Zamislimo si prizore, poglavja iz ljubezenskega romana o Fritzu in Susi.<br />
O čem bo govorilo 1. poglavje O tem, kako sta se spoznala S sošolcem<br />
napišita prvo poglavje, naslov si izmislita. (Pomagajta si z razdelkom Mali<br />
vseved.)<br />
2. O čem bo govorilo 2. poglavje In naslednja Izmislita si primerne naslove.<br />
3. Napiši sam(a): Oblikuj konec zgodbe. Se bo ljubezenska zgodba končala<br />
srečno Morda nesrečno Se bosta Fritz in Susi sprla, razšla<br />
UČNI LIST 2<br />
Delo v skupinah<br />
1. Susi bere Pil in vedno prebere tudi horoskop. Napišite horoskop za<br />
Susi in Fritza. V skupini se najprej dogovorite, kako se je razvijala<br />
njuna ljubezenska zgodba, nato pa oblikujte po tri tedenske<br />
horoskope za Susi in Fritza.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
Če bi Susi pisala dnevnik, kako bi opisala Fritza Oblikuj zapis (ali pa<br />
več zapisov) iz njenega dnevnika.<br />
Fantje menda ne pišejo dnevnikov, ali pač Če bi našli Fritzev<br />
dnevnik, kaj mislite, kako bi Fritz opisal Susi<br />
Susi in Fritz si nenehno pošiljata sporočila. Zapišite nekaj njunih<br />
SMS-ov: začne prvi v skupini, nadaljuje njegov sosed in tako do<br />
konca.<br />
Susi je mama prepovedala vse izhode in s Fritzem se ne moreta<br />
srečati. Zato si pošiljata e-pošto! O čem se pogovarjata<br />
60 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
18<br />
Sledi do<br />
davnih Wolf<br />
dni<br />
Harranth<br />
JAZ SEM VATE, TI PA VAME<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• preberejo besedilo,<br />
• zgodbo doživljajo ob lastnih doživljajskih izkušnjah,<br />
• najdejo podobnost s književnim dogajanjem,<br />
• besedilno stvarnost opazujejo s svojega zornega kota,<br />
• pripovedujejo o svojih občutkih ob besedilu,<br />
• zaznajo motiv za ravnanje književnih oseb,<br />
• govorno povzemajo vsebino besedila in jo povezujejo z lastnim<br />
doživljajskim svetom,<br />
• ovrednotijo dejanja književne osebe,<br />
• razumejo, kaj je tema, kaj so književne osebe in kaj je zgodba.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Kako pisatelj v knjigi predstavi svojega junaka<br />
Učitelj zbere odlomke iz nekaterih knjig, v katerih pisatelj opiše junaka.<br />
Primer: Bogdan Novak: Lovci na petardarje (Prešernova družba, Ljubljana, 2004,<br />
str. 8). Odlomek:<br />
Iz stavbe je prišla Branka. Silva jo je poznala. Bila je odlična učenka. Iz osmega be<br />
razreda in navdušena športnica. Ne samo, da je bila v hokejskem moštvu, ampak je<br />
pred kratkim postala tudi republiška prvakinja v rolkanju. Lepa deklica s pšeničnimi<br />
lasmi, ki si jih je strigla po fantovsko na kratko.<br />
Učenci pozorno poslušajo, potem na list papirja narišejo, kako si predstavljajo<br />
Branko. Slike obesijo na tablo in učitelj se z učenci pogovori. V čem so si risbe<br />
podobne, v čem se razlikujejo Učenci jih opišejo, primerjajo, ocenjujejo, se<br />
strinjajo z njimi ali tudi ne.<br />
Učitelj vodi pogovor o tem, kako nastane knjiga.<br />
Učenci pripovedujejo, kaj jim je pisatelj, ki jih je obiskal na šoli lani, povedal o<br />
svojem ustvarjanju.<br />
Si pisatelji ustvarijo svet in junake, ki so kot resnični<br />
Anekdota<br />
Pisatelj Dim Zupan je povedal:<br />
»Ko sem ustvarjal svoj roman, v katerem je nastopalo veliko junakov, sem po daljšem<br />
premoru, ko sem zaradi drugih obveznosti moral prekiniti pisanje, pozabil nekaj<br />
podrobnosti mojih junakov, kako so oblečeni, v katero šolo hodijo, celo nekaj imen.<br />
Moral sem vzeti list papirja in si nanj zapisati prav vse značilnosti, da sem lahko<br />
nadaljeval svoje delo.«<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Prisluhnejo Poglavju, v katerem vam izdamo skrivnost, kako je nastala ta knjiga.<br />
Seznanijo se, s kakšnimi težavami se ukvarja pisatelj Wolf Harranth pred<br />
ustvarjanjem knjige.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE IN <strong>DO</strong>ŽIVLJANJE<br />
Učenci poslušajo interpretativno branje, bere učitelj ali boljši učenec.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 61
ČUSTVENI PREMOR PO BRANJU<br />
Učenci podoživijo besedilo in uredijo vtise o njem.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Pripovedujejo o vtisih.<br />
So kdaj pomislili, da je pisateljevo ustvarjanje zahtevno in naporno dejanje<br />
Kako si predstavljajo pisateljevo delo<br />
Primerjajo romantične predstave o pisateljih in svoje realne. Pisatelj je človek s<br />
kožo in kostmi, ki pa je morda le veliko bolj pozoren opazovalec, zanima ga svet,<br />
v katerem živi. Temu svetu prisluhne.<br />
TIHO BRANJE, RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in podčrtajo manj znane ali neznane besede.<br />
Nato jih naštejejo in preberejo razlage v SSKJ ali jih razložijo sošolci.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj ustno postavlja trditve, na katere učenci odgovarjajo z da ali ne. Ob<br />
trditvah postavlja tudi vprašanja, na katera učenci odgovarjajo.<br />
Se otroci lahko zaljubijo<br />
Ali je za zaljubljenost določena starost<br />
Na koga se je pisatelj obrnil, ko je začel pisati knjigo<br />
Zakaj na otroke<br />
Kakšnega junaka so mu predlagali<br />
In kakšno junakinjo<br />
Učenci ponovno tiho preberejo opise obeh junakov. Prideta učenca, ki narišeta<br />
enega in drugega junaka. Sošolci sodelujejo. Predlagajo, kaj naj še narišeta, kaj<br />
dodata, kaj spremenita.<br />
Ko sta sliki gotovi, povedo, ali bi želeli še kaj spremeniti oziroma zakaj so končno<br />
zadovoljni z izdelkom.<br />
V pogovoru znova opredelijo oba junaka in ju opišejo. Pogovorijo se o avtorju.<br />
Odgovorijo na vprašanja ob berilu in ob pomoči miselnega vzorca predstavijo<br />
junaka.<br />
VREDNOTENJE IN PRIMERJANJE<br />
Ustna obnova ob pomoči vprašanj.<br />
Učenec odgovarja na vprašanja, ki jih postavljajo sošolci.<br />
Učenci pripovedujejo o svojih doživetjih.<br />
Bil(a) sem zaljubljen(a).<br />
Pisal(a) sem knjigo.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Obiščejo knjižnico in izberejo knjige, v katerih nastopajo junaki, ki bi<br />
jim bili radi podobni. Utemeljujejo, zakaj.<br />
2.<br />
Delo v skupini: izberejo temo, določijo književne osebe, njihove<br />
lastnosti, posebnosti, imena, videz, s čim se ukvarjajo, česa ne<br />
marajo, česa se bojijo itd. ter napišejo kratko zgodbo. Svoje zgodbe<br />
objavijo v šolskem časopisu.<br />
62 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
20<br />
Sledi do<br />
davnih Bogdan<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Novak<br />
ZELENA POŠAST<br />
Uvodni del odlomka je provokativen, saj pisatelj v njem naniza<br />
nekaj navodil za branje – ta del lahko spodbudi pogovor o primernosti in<br />
neprimernosti knjig, o učinkih značilnih žanrov (npr. grozljivke) na bralca ali o<br />
knjigi kot provokaciji. V preostalem delu besedila je pozornosti in natančnega<br />
branja vreden humoren opis solate in Nacetove skrbi zanjo, v sklepnem delu<br />
pa predvsem strašljivo-smešni prizor, v katerem solata pogoltne polža. Zdi se,<br />
da je Novakovo besedilo torej neke vrste inovativna grozljivka, saj odlomek<br />
in opisi v njem za ta žanr niso značilni. Didaktični instrumentarij osvetljuje<br />
povezavo med deli odlomka, spodbuja pa predvsem samostojno tvorjenje<br />
predzgodbe in nadaljevanja odlomka. Uvodna motivacija lahko nastane na<br />
podlagi domišljijske slike, ki določa drugi in tretji del odlomka (Kakšna je<br />
požrešna solata).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• si oblikujejo domišljijsko predstavo dogajalnega prostora,<br />
• besedilo povezujejo s svojimi predstavami ter prostori, ki jih poznajo iz<br />
vsakdanjega sveta in iz umetnostnih del,<br />
• zmožni so se identificirati s književno osebo,<br />
• razumejo motive za ravnanje književnih oseb,<br />
• upovedujejo podobe, čustva in razpoloženja književnih oseb, pri tem pa<br />
ugotovitve utemeljujejo s podatki iz besedila,<br />
• upovedujejo domišljijske svetove tako, da postavijo sebe za osrednjo<br />
književno osebo,<br />
• seznanijo se s pojmom trivialna književnost,<br />
• ločijo trivialno mladinsko povest in trivialni mladinski roman,<br />
• spoznajo kriminalko, pustolovsko zgodbo, srhljivko in grozljivko,<br />
• pripravijo se na govorni nastop.<br />
Dodatne dejavnosti<br />
• Spoznavajo pisatelja Bogdana Novaka in njegova dela.<br />
• Obiščejo knjižnico in prebirajo njegovo delo Zelena pošast v celoti.<br />
• Nadaljujejo zgodbo.<br />
• Berejo in predstavijo tudi ostala dela B. Novaka: Kekec in divji mož,<br />
Zaljubljeni vampir, zbirko Zvesti prijatelji …<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Kdo je ta pisatelj<br />
Učitelj razdeli učencem lističe, na katerih so napisani naslovi:<br />
Bela past, Grajski strah, Morska skrivnost, Banda v hosti, Gozdni samotar,<br />
Hudobna graščakinja, Lepotec Bučko, Pozor, hud pes, Razbojniški brlog, Super<br />
špon, Usodni piknik, Dnevi pod Rožnikom, Kekec in divji mož, Spopad na<br />
Rožniku, Zaljubljeni vampir, Zelena pošast, Strašljiva Stahovica, Jaz sem blazno<br />
vate, Samotna hiša, Temno srce, Ninina pesnika dva, Lovci na petardarje …<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 63
Učenci uganejo, kdo je avtor teh knjig.<br />
Pripovedujejo, katere od teh knjig so že prebrali. Predstavijo pisatelja Bogdana<br />
Novaka.<br />
BOGDAN NOVAK<br />
Kot četrti otrok v družini se je ob štirih popoldne, v četrtek, 4. aprila 1944,<br />
pri Murski Soboti v Prekmurju rodil Bogdan Novak. Mladost je preživljal v Ljubljani,<br />
kjer se je tudi šolal, kasneje delal kot knjižničar in novinar pri Dnevniku, Delu, Teleksu<br />
in Pavlihi. Zdaj je svobodni književnik, kar pomeni, da se preživlja s pisanjem. Je<br />
upokojen in lahko v miru piše za odrasle in mladino. Njegovo najbolj znano delo<br />
za odrasle je saga (kar pomeni realistična prozna pripoved o usodi osebe, rodu ali<br />
pokrajine) Lipa zelenela je. Napisal je tudi roman Na drugi strani Ljubljanice. Dela za<br />
mladino so pustolovski romani v knjižni zbirki Zvesti prijatelji (Bela past, Grajski strah ...).<br />
V knjigi Spopad na Rožniku opisuje svojo mladost. Ninina pesnika dva je roman za<br />
mladostnike, pisatelj pa se je lotil tudi grozljivk (npr. Strašljiva Stahovica).<br />
Bogdan je bil presenečen nad dobrim odzivom otrok po izidu knjige Bela past, ki so<br />
jo vzeli za svojo, zato je sklenil, da bo napisal nadaljevanje. Takole pravi: »In lepega<br />
dne sem jo primahal v založbo z morsko skrivnostjo. Joj, da ne bi. Niso bili navdušeni.<br />
Ampak po očetu sem zagaman Prekmurec, po materi istrski trmasti osel in rinil sem do<br />
direktorja založbe Milana Matosa in ta se je zasmejal: Ne eno, napišite deset knjig! In<br />
sem jih z veseljem, ker sem ravno ostal brez službe pri Pavlihi in sem potreboval delo.<br />
Pri tem se nisem nič zgledoval po tujih zgledih, kar okoli sebe sem se ozrl. Opisujem<br />
svoje mladostne dogodivščine, štose svojih otrok: Tanje, Bora, Barbare in Bibi, pa še<br />
lumparije našega črnuha, vreče bolh, Hanija, ki je žal že odhajal v pasja nebesa. Malce<br />
pa sem začinil vse skupaj z domišljijo.«<br />
Vir:<br />
Polona Hanžek Novak: V srcu mladi, bibliografija mladinskih pisateljev, Ljubljana,<br />
<strong>Založba</strong> Genija 2004<br />
vijavaja.com<br />
knjigosled.com<br />
www2.arnes.si/~pkolet/<strong>DO</strong>WNLOAD/BOGDAN%20NOVAK.doc<br />
www.oslogdragomer.org/ucenci/stasa_komljenovic/spletna_stran/knjige.htm<br />
Pisatelj Bogdan Novak se nam v berilu predstavlja z odlomkom iz knjige Zelena pošast.<br />
O čem govori odlomek<br />
Ljudje smo pogosto prestrašeni. Kaj povzroča strah<br />
Učenci pripovedujejo, kdaj so bili najbolj prestrašeni. Kaj jih je prestrašilo<br />
Na list napišejo besedo, ki ponazarja njihov strah (npr. temna klet, grozljivka,<br />
nočni kriki itd.). Listič obesijo na tablo. Učenci preberejo misli in jih komentirajo.<br />
Sodelujejo v pogovoru.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Prisluhnite, kaj se je zgodilo polžu, ki je lezel po navidez najbolj običajni solati.<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
Po branju pripovedujejo o vtisih. Učitelj jim pomaga z vprašanji:<br />
Kdo je Nace<br />
Koga je zagledal na solati<br />
Zakaj je Nace menil, da ima polž smolo<br />
Zakaj Nace polža ni takoj zgrabil in vrgel v gozd<br />
Kaj je počel Nace med tem, ko je polž lezel po solati<br />
64 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
O čem je razmišljal<br />
Čemu se ima Nace zahvaliti, da mu je solata tako dobro uspevala<br />
V čem se je polž malce razlikoval od ostalih polžev Je bil hiter ali počasen<br />
Kdaj se je zgodilo nekaj zelo nenavadnega<br />
Opiši dogajanje tik pred polžjim koncem.<br />
Kako je Nace spremljal to presenetljivo pustolovščino<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in podčrtajo manj znane ali neznane besede.<br />
Razložijo pomene ali iščejo sinonime za besede: oh, ti šment, požrešnež, sočno,<br />
smola, zgrabil boga za brado, polž ni zajec, srčika, zevajoča luknja, mlaskanje …<br />
V pogovoru opredelimo književne junake ter jih opišemo.<br />
Predstavijo potepuha Naceta.<br />
Kašen značaj ima<br />
S čim se ukvarja<br />
Kaj je njegov hobi<br />
Katere napake ima<br />
Ima tudi dobre lastnosti Katere<br />
Učenci besedilo ustno obnovijo ob pomoči vprašanj. Odgovarjajo na vprašanja v<br />
berilu (En, dva, tri – odgovori ti).<br />
Igrajo se znanstvenikov in si izmišljajo naravoslovne teorije, o katerih govori<br />
pisatelj.<br />
Opišejo spremenjeno solato po dogodku s polžem.<br />
Učenci pripovedujejo o doživljanju ob gledanju ali branju grozljivk. Utemeljijo<br />
svoje prepričanje.<br />
Spoznajo pojem trivialna književnost. Kaj je trivialna književnost Kaj je njen<br />
glavni namen<br />
Naštejejo nekaj naslovov grozljivk, kriminalk in pustolovskih povesti, ki so jih<br />
brali.<br />
Obiščejo knjižnico in poiščejo knjige, ki bi jih lahko uvrstili v to zvrst literature.<br />
Utemeljijo svojo izbiro.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Sposodijo si knjigo Zelena pošast ali kakšno drugo Novakovo knjigo<br />
in jo preberejo v celoti.<br />
2. Pripravijo govorni nastop z naslovom Razvedrilno branje – knjige<br />
Bogdana Novaka. Pomagajo si s knjigami, spletnimi stranmi,<br />
pripravijo tudi plakat, lahko pišejo pisatelju, ga povabijo v šolo.<br />
3. Naštejejo književna dela Bogdana Novaka, ki so jih prebrali.<br />
4. Dramatizirajo odlomek.<br />
5. Napišejo nadaljevanje zgodbe.<br />
6. Učence napotimo, naj pobrskajo tudi po župcinih spletnih straneh in<br />
preberejo, kaj tam piše o Novakovi knjigi Ninina pesnika dva.<br />
NININA PESNIKA DVA<br />
Bi radi prebrali knjigo o ljubezni, razočaranju, mamilih, večernih žurih, knjigo<br />
o mladih, ki jih učitelji ne razumejo in jim starši solijo pamet s svojimi idejami<br />
Potem sezite po knjigi Bogdana Novaka, Ninina pesnika dva. V njej se boste<br />
prepričali, da Bogdan Novak pozna mladino. Pozna jo tako dobro, da lahko<br />
napiše izvrstno knjigo, ki jo berejo mladi od štirinajstega leta. Pa tudi njihovi starši<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 65
odo našli v njej odgovore na vprašanja, kako se pogovoriti s svojo mularijo.<br />
Novak pozna mlade iz današnjega časa, ker je občutljiv za njihove želje in njihove<br />
sanje. Ko hodi po cesti, ima oči odprte. Ve, da mladi niso samo ljubki mamini sinčki, ki<br />
pridejo pred osmo uro domov, ki napišejo vse naloge in v šoli ne delajo težav učiteljem.<br />
Ne, Novak ve, da mladi danes potrebujejo svobodo, kot so jo potrebovali nekoč, in<br />
mladi potrebujejo družbo svojih vrstnikov, ker jih stari doma ne razumejo vedno.<br />
V njegovi kratki zgodbi, ki jo boste prebrali na dušek, boste odkrili, da niste samo vi<br />
nesrečno zaljubljeni, da ne gre samo vam slabo v šoli, da ne skrbijo samo vas aids in<br />
mamila, nosečnost, pa ločeni starši in premajhno stanovanje, kjer nimaš niti v kopalnici<br />
miru pred vsiljivo družino. Odkrili boste, da prfoksi v šoli niso samo preoblečene zveri,<br />
ampak tudi ljudje, ki znajo jokati in biti srečni, pa starši doma, čeprav so mnogokrat<br />
zateženi in neusmiljeni, so vendar tisti, ki vas sprejmejo v svoj objem, ko je zunaj na<br />
cesti najhuje.<br />
Preberite to pripoved o nesrečni ljubezni, prevari, uspehu in upanju. Izvedeli<br />
boste, da ima vse, kar se zgodi, neki pomen in nikoli niso vsi upi zastonj.<br />
Preberite jo, da boste morda bolj pozorni na sprenevedanje in prijateljstvo, na<br />
resnico in laž. Preberite knjigo in uživali boste ob njej, tako kot sem jaz, čeprav<br />
sem v knjižnici čakala na knjigo štirinajst dni, ker je bila ves čas izposojena.<br />
Morda si boste tudi vi v njej podčrtali kak stavek, tako kot si ga je bralec pred menoj:<br />
»Trkaj, trkaj na nebeška vrata, takim norcem včasih rata«<br />
Vir:<br />
zupca.net<br />
Bogdan Novak je eden od najbolj priljubljenih slovenskih mladinskih pisateljev,<br />
pa ne le mladinskih, poznajo ga tudi odrasli po zelo brani sagi Lipa zelenela je in<br />
njegovem zadnjem romanu Pasja grofica.<br />
Zakaj je pisatelj med bralci tako priljubljen<br />
Kaj beremo na župcinih straneh<br />
66 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
20<br />
Sledi do<br />
davnih Bogdan<br />
dni<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
Novak<br />
ZELENA POŠAST<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila – pustolovske zgodbe (grozljivke),<br />
• besedilo samostojno berejo,<br />
• v knjižnici poiščejo dela Bogdana Novaka in predstavijo plakat o<br />
avtorju in njegovih delih,<br />
• poslušajo učiteljevo pripovedovanje in branje proze,<br />
• učenci pišejo neliterarna, polliterarna in literarna besedila o<br />
domišljijskem svetu, ki so ga ustvarili na podlagi literarnih besedilnih<br />
vzorcev (poustvarjalno pisanje), o literaturi (predstavitev dela,<br />
avtorja …),<br />
• pripovedujejo o svojih literarnoestetskih izkušnjah (preberejo še<br />
kakšno pisateljevo delo in predstavijo svoje vtise),<br />
• spoznavajo slovensko mladinsko književnost – dela Bogdana<br />
Novaka,<br />
• pridobivajo literarnovedne pojme, in sicer na ravni njihove rabe in<br />
razumevanja – trivialno (zabavno) besedilo in umetniško besedilo,<br />
pustolovska zgodba, grozljivka.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Ste kdaj gledali kakšen grozljiv film Kaj je bilo v njem najbolj grozljivo Kako ste<br />
se počutili Ste gledali film sami ali s starši, prijatelji Česa vas je najbolj strah<br />
Katerih pošasti se bojite<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Zdaj boste slišali še eno grozljivo zgodbo o zeleni pošasti, ki je mesojeda. Kako si<br />
jo predstavljate Kaj pomeni – mesojeda<br />
Učenci opišejo mesojedo pošast glede na svoja pričakovanja. Z zeleno barvico<br />
narišejo pošast v zvezek, učitelj nariše svojo predstavo z zeleno kredo na tablo.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje besedila.<br />
BRANJE<br />
Učitelj doživeto prebere besedilo. Ustvarja grozljivo vzdušje.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Pripovedujejo o svojih prvih vtisih. Kaj se vam zdi grozljivo Zakaj<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in izpišejo manj znane in neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede. Pomene razložijo učenci ali pa jih poiščemo v SSKJ.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 67
GLASNO BRANJE<br />
Klicani učenci glasno preberejo posamezne dele odlomka.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj učencem razdeli delovne liste, vprašanja nalepijo v zvezek in odgovorijo.<br />
Kdo je glavna oseba<br />
Kje se zgodba dogaja<br />
O čem govori besedilo Zapiši v štirih povedih.<br />
Kaj je delala glavna oseba na vrtu<br />
Opiši polža.<br />
Kaj je glavna oseba želela narediti s polžem<br />
Zakaj tega ni naredila in je čakala<br />
Kaj se je zgodilo, preden je glavna oseba odstranila polža<br />
Opiši, kako se je to zgodilo.<br />
Ali je bila ta solata na zunaj kaj nenavadna Utemelji.<br />
V besedilu je zapisana beseda pisker. Kaj pomeni Poišči ji sopomenko v<br />
knjižnem jeziku in razloži razliko med obema besedama.<br />
Na strani 21 imamo v zadnjem odstavku nenavadno besedo. Poišči jo in<br />
razloži, kaj pomeni.<br />
V drugem odstavku na strani 22 je polž črni lazar poimenovan še na en način.<br />
Izpiši to besedno zvezo.<br />
Na strani 22 je pisatelj na zanimiv način primerjal solato z nečim. Izpiši to<br />
besedno zvezo.<br />
Učenci ob pomoči berila (stran 22) povzamejo glavne značilnosti trivialnih<br />
(zabavnih) besedil. Oblikujejo miselni vzorec.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci se odločijo za eno od možnosti:<br />
• nadaljuj zgodbo o solati,<br />
• razloži, zakaj se je s solato to zgodilo – izmisli si kakšno naravoslovno<br />
teorijo,<br />
• zapiši, kako bi ti kot član(ica) znanstvene ekipe rešil(a) ljudi pred<br />
požrešno solato,<br />
• postavi se v vlogo upornega polža, ki se ne pusti pojesti solati.<br />
Svojo zgodbo tudi ilustriraj.<br />
Učenci svoja besedila predstavijo in sošolci jih ovrednotijo.<br />
2. Učenci obiščejo knjižnico, pripravijo plakat o avtorju ali preberejo še kakšno<br />
njegovo delo (npr. Zeleno pošast do konca) in predstavijo vsebino del ter svoj<br />
vtis o prebrani zgodbi.<br />
68 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
24<br />
Sledi do<br />
davnih Svetlana<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Makarovič<br />
POTEPUH IN NOČNA LUČKA<br />
Pravljica o pravljici – tako bi lahko označili temeljno sporočilo enega<br />
od najbolj nenavadnih besedil Svetlane Makarovič Potepuh in nočna lučka. V<br />
celotni knjigi se namreč prepletajo nedokončane lučkine pravljice za lahko<br />
noč, dokler noč ne mine in se potepuh odpravi naprej po svetu. V tem pa je<br />
mogoče videti še eno temo: branje je sicer odsev bralčeve svobode, a bralec<br />
(poslušalec, potepuh) je hkrati tudi prepuščen pripovedovalčevi (samo)volji<br />
– niti, ki jo razkriva zgodba sama. Odlomek iz pravljice ponuja tudi zanimivo<br />
doživetje osnovnega razpoloženja, saj povezuje strašljivo pravljico o pošasti,<br />
ki je jedla uhlje, s kratko napovedjo pravljice o petdeset tisoč kitajskih<br />
kokoškah in enem petelinčku. Didaktični instrumentarij opozarja bralca<br />
na pravljične značilnosti, zato je tudi uvodna motivacija lahko ponovitev<br />
literarnega znanja (Katere pravljice poznamo Kdo jih pripoveduje).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• doživljajo sodobno avtorsko pravljico,<br />
• opazujejo in opišejo književni osebi,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom, se identificirajo<br />
in literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim in čustvenim svetom,<br />
• identificirajo se s književno osebo in prevzamejo njen zorni kot,<br />
• oblikujejo si domišljijsko predstavo dogajalnega prostora in časa,<br />
• razumejo motive za ravnanje književnih oseb,<br />
• ločijo realni in domišljijski svet,<br />
• upovedujejo razpoloženja in čustva književnih oseb, pri tem ugotovitve<br />
utemeljujejo s podatki iz besedila,<br />
• seznanijo se s pojmom pravljica,<br />
• poznajo značilnosti pravljice,<br />
• razumejo pojme pravljični začetek, pravljični konec, čudežni predmeti,<br />
pravljični svet …,<br />
• napišejo svoj konec pravljice.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj vpraša učence, ali so se že kdaj pogovarjali s svojo igračo. S katero igračo<br />
so se pogovarjali Kakšni so bili njeni odgovori<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
V pravljici, katere odlomek bomo prebrali, se pogovarjata potepuh in nočna<br />
lučka.<br />
Pravljico je napisala Svetlana Makarovič. Kaj veste o avtorici Katera njena<br />
besedila poznate Prebrali bomo odlomek pravljice Potepuh in nočna lučka.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje pravljice.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 69
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo svoje vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo o vtisih. Povedo, kaj se jim zdi v zgodbi nenavadno.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kje je potepuh našel nočno lučko<br />
Kaj je značilno za pravljice, ki jih pripoveduje lučka<br />
Zakaj je potepuhova nova prijateljica začela pripovedovati grozno pravljico<br />
Kaj je, poleg ušes, še jedla pošast<br />
Na kakšen način je pošast prelisičila ljudi in jim odgriznila ušesa<br />
V kakšnem odnosu so bili prebivalci otoka in pošast<br />
Koga pošast ni mogla pretentati<br />
Kako se grozna pravljica konča<br />
Dogodke iz grozljive pravljice izreži, razporedi in nalepi v zvezek v pravilnem<br />
zaporedju (priloga 1).<br />
GLASNO BRANJE<br />
Klicani učenci glasno preberejo odlomek.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo in opišejo književni osebi.<br />
Opredelimo kraj in čas dogajanja ter pripovedovalca.<br />
VREDNOTENJE<br />
Kdo je vam pripovedoval pravljice za lahko noč<br />
Ali so bile te pravljice grozljive<br />
Se vam zdijo grozljive pravljice primerne zgodbe za lahko noč Zakaj<br />
Katere so značilnosti pravljice Kako se pravljica začne Poišči primer v Potepuhu<br />
in nočni lučki.<br />
Kakšen je konec pravljice Kako pa je s konci v naši pravljici So ti taki zaključki<br />
zgodb všeč Zakaj<br />
Kje se pravljice dogajajo<br />
Kakšne osebe nastopajo v pravljicah in kakšne vloge imajo v pravljičnem svetu<br />
Kaj veš o čudežnih predmetih Naštej jih nekaj. Kako ti predmeti delujejo<br />
O čem pravljice najpogosteje pripovedujejo<br />
So vam všeč grozljivke Vam grozljivke naženejo strah v kosti Pripovedujte o<br />
grozljivki, ki ste si jo ogledali.<br />
Učenci razložijo stalni besedni zvezi ruvati si lase in sline se mi cedijo.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci napišejo svoj konec pravljične grozljivke o pošasti z otoka.<br />
2. Učenci v parih izdelajo lutke, en učenec izdela lučko, drugi pa potepuha.<br />
Uprizorijo odlomek.<br />
3. Učenci poiščejo podatke o Svetlani Makarovič in izdelajo miselni vzorec<br />
(priloga 2).<br />
70 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 1<br />
NA OTOK PRIDE VELIKAN Z VELIKIMI UŠESI<br />
POŠAST JE SESTRADANA<br />
NA OTOK NAPLAVI BRO<strong>DO</strong>LOMCE<br />
PREBIVALCI OTOKA POŠASTI SPEČEJO TORTO<br />
VELIKAN SE NE ZMENI ZA POŠAST<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 71
PRILOGA 2<br />
SVETLANA<br />
MAKAROVIČ<br />
72 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
24<br />
Sledi do<br />
davnih Svetlana<br />
dni<br />
Makarovič<br />
POTEPUH IN NOČNA LUČKA<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno berejo krajše besedilo,<br />
• opazujejo in opišejo književni osebi,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom, se identificirajo<br />
in literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim in čustvenim svetom,<br />
• identificirajo se s književno osebo in prevzamejo njen zorni kot,<br />
• oblikujejo si domišljijsko predstavo dogajalnega prostora in časa,<br />
• razumejo motive za ravnanje književnih oseb,<br />
• ločijo realni in domišljijski svet,<br />
• upovedujejo razpoloženja in čustva književnih oseb, pri tem ugotovitve<br />
utemeljujejo s podatki iz besedila,<br />
• seznanijo se s pojmom pravljica,<br />
• odlomek pripovedujejo sošolcem kot pravljico za lahko noč,<br />
• poznajo značilnosti pravljice,<br />
• razumejo pojme pravljični začetek, pravljični konec, čudežni predmeti,<br />
pravljični svet,<br />
• napišejo svoj konec pravljice.<br />
Dodatna naloga: pripravijo govorni nastop Moja pravljica (po pravljici Svetlane<br />
Makarovič).<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Svetlana Makarovič<br />
Po katerih knjigah se spominjaš pisateljice Svetlane Makarovič iz svojega<br />
zgodnjega otroštva<br />
Kdo ne pozna njenih knjig: Aladinova čudežna svetilka, Kosovirja na leteči žlici,<br />
Pekarna Mišmaš, Škrat Kuzma dobi nagrado, Kam pa kam, Kosovirja, Sapramiška,<br />
Živalska olimpijada, Potepuh in nočna lučka, Mačja predilnica, Pravljice iz mačje<br />
preje, Vila Malina, Pod medvedovim dežnikom, Coprnica Zofka, Korenčkov<br />
palček, Kokoška Emilija, Medena pravljica, Veveriček posebne sorte, Sovica Oka<br />
in druge<br />
Svetlana Makarovič je ena naših najbolj priljubljenih pravljičark. Piše živalske<br />
pravljice, ki so njena najpomembnejša pripovedna oblika za otroke. V svojih<br />
mladinskih pripovedih je oblikovala samosvoj slog. Avtorica v svoje pravljice<br />
vnaša besedne domislice in zabavne opise literarnih oseb. Njeni dialogi so<br />
živi, nenavadni, preseneča nas z novimi besedami in zabavnimi imeni, ki si jih<br />
izmišlja. Otroci poznajo Oko, Maliča, Mišmaša, Sapramiško, Kuzmo, kosovirje,<br />
Vrtirepa, Ščeperja. Njene živalske zgodbice so priljubljene, ker so polne humorja,<br />
otroke pa neprisiljeno pripravijo k razmišljanju o pravilih sobivanja. Njeni<br />
literarni liki so nagajivi, radovedni, zabavni, svojeglavi in predvsem zelo odkriti in<br />
pošteni.<br />
Pisateljica v svojih zgodbah včasih uporablja tudi motiviko pravljičnega sveta<br />
oživljenih predmetov, taka je tudi snov pravljice Potepuh in nočna lučka, ki je izšla<br />
leta 1977.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 73
Pogovor o prijateljih.<br />
Kakšen je pravi prijatelj Učenci iščejo asociacije na besedo prijatelj. Ali se pravi<br />
prijatelj zavzame zate Kdaj in kako Ti prijatelj pripoveduje o svojih doživetjih<br />
Ti pripoveduje pravljice Ti zaupa skrivnosti<br />
Kakšne lastnosti ima pravi prijatelj<br />
In kakšen je človek, ki si ga ne bi izbrali za prijatelja<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj učencem pripoveduje odlomek (glasno interpretativno branje).<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci si po poslušanju zapišejo vsaj eno besedo, ki se jim je vtisnila v spomin.<br />
Razložijo, zakaj prav ta beseda. Svoje mnenje utemeljijo.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci besedilo še sami preberejo. To je trenutek, ko jih besedilo samo nagovori.<br />
Vsak učenec v svojem tempu prebere odlomek. Učenci so z besedilom sami, v<br />
razredu vlada bralni mir.<br />
Podčrtajo besede, ki jih morda ne razumejo. Poiščejo razlago v SSKJ ali jih<br />
razložijo učenci sami. Manj znane besede uporabijo v novih povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Katero pravljico je nočna svetilka najprej povedala<br />
Je potepuha pravljica začela že takoj zanimati<br />
Zakaj se je potepuh razjezil, kaj mu ni bilo po godu<br />
O čem je govorila druga pravljica<br />
Česa se lučka ni več spominjala<br />
Pogovor o značilnostih pravljice.<br />
Kako se pravljice začnejo<br />
Kakšen je ponavadi konec<br />
Kje se pravljice dogajajo<br />
Kdo v pravljicah nastopa<br />
Kateri čudežni predmeti so pogosti v pravljicah<br />
Ali se pravljica Potepuh in nočna svetilka razlikuje od drugih<br />
Učenci naštejejo podobnosti in razlike.<br />
Učenci na kratko obnovijo odlomek.<br />
NOVE NALOGE<br />
1.<br />
Učenci napišejo nadaljevanje zgodbe: o pošasti z otoka.<br />
2. Obiščejo knjižnico in se seznanijo z deli S. Makarovič. V celoti preberejo<br />
knjigo po lastni izbiri.<br />
Pripravijo govorni nastop ob navodilih v knjigi –<br />
3. Moja pravljica: po<br />
pravljici Svetlane Makarovič.<br />
74 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
28<br />
Sledi do<br />
davnih Leopold<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Suhodolčan<br />
STOPINJE PO ZRAKU<br />
Odlomek iz Suhodolčanove detektivske zgodbe Naočnik in Očalnik<br />
prikazuje zanimive spremembe značilnosti oseb in motivov tega književnega<br />
žanra: detektiva delujeta humorno, ni pravega zapleta, veliko je namigov<br />
in komičnih preobratov. S tem se besedilo navezuje na značilnosti drugih<br />
pripovednih del v tem razdelku, predvsem z Novakovo grozljivko in narobe<br />
pravljico Svetlane Makarovič. Pogovor bi v razredu lahko stekel o osrednjih<br />
književnih osebah in značilnih dogodkih v detektivki – vse to zajema tudi<br />
didaktični instrumentarij, igro asociacij na tematsko besedo (detektiv) pa<br />
lahko spodbudi uvodna motivacija, ki se razvije v igro vlog (posnemanje<br />
detektivov ipd.).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, doživljanja, razumevanja in<br />
vrednotenja umetnostnega besedila – mladinske detektivke,<br />
• besedilo samostojno glasno in tiho berejo,<br />
• obiščejo knjižnico in poiščejo književna dela Leopolda Suhodolčana<br />
in naredijo plakat o avtorju,<br />
• poslušajo učiteljevo branje pripovedi,<br />
• pišejo neliterarna, polliterarna in literarna besedila o domišljijskem<br />
svetu, ki so ga ustvarili na podlagi literarnih besedilnih vzorcev<br />
(poustvarjalno pisanje), o literaturi (predstavitev dela, avtorja …),<br />
• spoznavajo kanon slovenske mladinske književnosti (Leopold<br />
Suhodolčan: Stopinje po zraku),<br />
• usvajajo literarnovedne pojme – detektivka, in sicer na ravni njihove<br />
rabe in razumevanja.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učencem zastavi vprašanja in se z njimi naveže na njihovo predznanje.<br />
Kdo je detektiv<br />
Katere detektive iz književnosti, filmov … poznate<br />
S čim se detektivi ukvarjajo, kako raziskujejo …<br />
Katere osebne značilnosti mora imeti detektiv<br />
Ali poznamo tudi ženske, ki so detektivke<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj prinese v razred pisateljeva dela, jih pokaže učencem in napove branje<br />
odlomka.<br />
Mladinski pisatelj Leopold Suhodolčan je napisal zelo zanimivo detektivsko<br />
zgodbo. Ali že poznate kakšnega njegovega junaka Na primer Petra Nosa<br />
Danes boste spoznali še dva slavna detektiva.<br />
Učitelj pokaže učencem ilustracijo obeh detektivov.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 75
BRANJE<br />
Učitelj doživeto prebere odlomek.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo misli.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Izvedeli ste, da se v hotelu dogaja nekaj nenavadnega. Kaj menite, da se dogaja<br />
Kakšna detektiva sta Naočnik in Očalnik<br />
Učenci pripovedujejo o prvih vtisih, ki jih je nanje naredil odlomek.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED, TIHO BRANJE<br />
Učenci začnejo tiho brati. Ob tem si v zvezek izpišejo manj znane in neznane<br />
besede. Nato se v dvojicah posvetujejo. Če ne najdejo razlage, jo poiščejo v SSKJju.<br />
Svoje ugotovitve predstavijo.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo odlomek.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj razdeli učencem delovni list z vprašanji. Nanje odgovarjajo samostojno ali<br />
v dvojicah (v zvezek).<br />
Kdo sta glavni književni osebi v odlomku in katere so stranske<br />
Kdaj in kje se zgodba dogaja<br />
Kaj sta delala detektiva na terasi in kaj so delali potniki<br />
Kam sta bila namenjena detektiva<br />
Kaj je detektivoma pomenil dopust<br />
Zaslišala sta brnenje helikopterja. Kako so se obnašali ob tem gostje hotela<br />
Kdo se je detektivoma približal Je takoj povedal, kaj želi od njiju<br />
S čim se je najprej želel prikupiti detektivoma<br />
Kaj je to leksikon (poglej v SSKJ)<br />
Kaj jima je povedal o gostih hotela<br />
Kako sta se na vse to odzvala detektiva<br />
Ali detektiva verjameta v leteče krožnike Utemelji.<br />
Razloži besedno zvezo tiščali ušesa k tranzistorju.<br />
Zapiši, s čim pisatelj primerja helikopter. Izpiši besedno zvezo štirih besed.<br />
Zakaj pisatelj uporabi besedo oštarija, ki ni knjižna Utemelji.<br />
Učenci povzamejo glavne značilnosti besedila. Na podlagi ugotovitve, da so to<br />
detektivske zgodbe, zapišejo miselni vzorec z glavnimi značilnostmi tovrstnih<br />
besedil.<br />
POGLABLJANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ, NOVE NALOGE<br />
Učenci se odločijo za eno od poustvarjalnih možnosti.<br />
1. Napišejo kratko detektivsko zgodbo, v kateri v vlogi detektiva razkrijejo<br />
določen problem na šoli.<br />
2. Kot novinarji »poročevalci s terena« obiščejo detektiva po njuni opravljeni<br />
nalogi in naredijo prispevek za dnevnik – vest o tem, kaj sta detektiva<br />
odkrila. To besedilo lahko zapišejo tudi kot prispevek za televizijo.<br />
Ko učenci pripravijo in predstavijo svoja poustvarjalna besedila, jih sošolci<br />
ovrednotijo.<br />
Učenci obiščejo knjižnico in poiščejo nove podatke o avtorju. Spet izberejo eno<br />
od možnosti in izdelek do določenega datuma predstavijo:<br />
1. oblikujejo plakat o avtorju ali<br />
2. predstavijo še kakšno avtorjevo zgodbo.<br />
76 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
30<br />
Sledi do<br />
davnih Gerit<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Kopietz, Jörg Sommer<br />
KLIK, SKRIVNOSTNA VILA<br />
Odlomek že z uvodno napovedjo nakazuje temo besedila: književni<br />
svet lahko vsak bralec sestavlja po svoje, za branje so torej odločilni »zakoni«<br />
bralčevih želja oziroma pričakovanj. Prvi del odlomka omogoča razmišljanje<br />
o učinku književnosti na bralca, o reševanju raznovrstnih književnih »ugank«;<br />
besedilo v ostalih delih izziva bralca, ga spodbuja k dopolnjevanju zgodbe<br />
in k odločanju o tem, kako se bo ali naj bi se razvijala – zanimiva je zato<br />
predvsem zadnja poved, ki spodbuja doživljanje nenavadnega dogajalnega<br />
prostora. Didaktični instrumentarij se navezuje na bralčevo zaznavanje<br />
književnih oseb ter na napovedovanje razvoja zgodbe, spodbuja pa tudi<br />
poustvarjalnost (interaktivni spis). Izkušenjska uvodna motivacija lahko<br />
izhaja iz pogovora o branju in bralčevih pričakovanjih (npr. razmišljanje o<br />
naslovu) ali iz dogajalnega časa (Kaj/kakšen je prvi šolski dan).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• tiho in polglasno berejo umetnostno besedilo,<br />
• razvijajo zmožnost doživljanja in razumevanja besedilne stvarnosti,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom,<br />
• identificirajo se s književno osebo in literarni svet povezujejo s svojim<br />
izkušenjskim in čustvenim svetom,<br />
• pozorni so na čustvovanje in značajske lastnosti junakov,<br />
• primerjajo in opisujejo književne junake,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora in<br />
povezujejo besedilo s svojimi domišljijskimi slikami in prostori, ki jih<br />
poznajo iz vsakdanjega sveta in iz umetnostnih del,<br />
• odgovarjajo na vprašanja in utemeljujejo svoje mnenje,<br />
• utrjujejo si stališča in odgovarjajo na vprašanja ob besedilu,<br />
• spoznajo pojem interaktivna kriminalka,<br />
• pišejo interaktivni spis.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Predstavitev knjižne zbirke KLIK, avtorjev Gerita Kopietza in Jörga Sommerja:<br />
Skrivnostna vila, Skrivnostna žoga in Skrivnost na internetu (prevedla Katja Šulc,<br />
<strong>Založba</strong> Didakta, Radovljica).<br />
Zbirka KLIK je namenjena bralcem, ki radi listajo po knjigi in berejo malo tukaj in<br />
malo tam. Knjig iz zbirke KLIK ni treba brati od prve do zadnje strani. Mladi bralec<br />
si smer pustolovščine izbere sam.<br />
Avtorja zbirke sta na zanimiv način zapletla dogajanje, razplet pa ponudila<br />
bralcem, da se glede na lastne izkušnje, želje in zaupanje vase odločijo, kako<br />
bo dogajanje potekalo. Bralec je eden od glavnih junakov, ime mu je Sherlock.<br />
V pustolovščine se zapleta skupaj s prijatelji. Sherlock je navdušen bralec<br />
detektivskih zgodb in računalničar, Jon je rolkar in ljubitelj pečenih pistacij,<br />
Brina je Jonova sestra in ljubiteljica romanov o konjih, Smarty ne mara športa,<br />
ima pa prijatelja, ki živi v njegovi majici s kapuco. Ob mladih detektivih pa<br />
srečamo še policijskega komisarja, puščavnika Jakoba, babico Schnur, učitelja in<br />
knjižničarko, ki vsak po svoje posegajo v dogajanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 77
V knjigi Skrivnostna vila se mladi bralec poda na tvegano pot odkrivanja tančic<br />
skrivnostne vile. Druščina mladih detektivov si nadene ime KLIK, kar pomeni, da<br />
so njihove dogodivščine veliko bolj napete kot klikanje po televizijskih programih.<br />
V knjigi Skrivnostna žoga bralec sledi napetim in nevarnim dogodkom odkrivanja<br />
nenavadnega bogastva, ki je skrito v košarkarski žogi. Kako je prišel nakit, ki so<br />
ga ukradli v Pfeifferjevi vili, v žogo<br />
Bralec aktivno poseže v dogodke, izbira pot, da bi čim prej prišel na sled<br />
osumljencem. V zgodbi ne manjka napetih prizorov, nevarnih doživetij in<br />
nenavadnih odkritij.<br />
V knjigi Skrivnost na internetu bo bralec že na prvih straneh hitel po sledi<br />
odkrivanja izginulega cirkuškega slona.<br />
Avtorja knjige opozorita bralce, naj si neke deževne nedelje vzamejo en<br />
popoldan časa in se odpravijo na pot, ki bo polna nevarnosti, zapletov, teme, in<br />
pomagajo druščini odkriti, kam je izginil slon.<br />
Pogovor o branju<br />
Katere knjige učenci najraje berejo<br />
Kdo rad bere kriminalke Zakaj<br />
Katere junake kriminalk učenci poznajo<br />
Kdo je Sherlock Holmes<br />
Katere kriminalke so že brali<br />
Predstavijo junake v njih.<br />
GLASNO IN TIHO BRANJE<br />
Pred branjem odlomka iz knjige preberemo navodila »za uporabo«.<br />
V čem sta si branje in brskanje po računalniku lahko tudi podobna<br />
Knjižna zbirka KLIK nas ne sili, da beremo knjigo od začetka do konca, ampak<br />
lahko beremo po svojih željah, pričakovanjih, tako kot radovedno brskamo po<br />
spletnih straneh.<br />
Branje odlomka Skrivnostna vila in pogovor ob prebranem besedilu.<br />
Je branje lahko tudi pustolovščina<br />
Je branje lahko nevarno<br />
Je branje lahko polno presenečenj<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci predstavijo književne junake.<br />
Razvrščajo jih v dve skupini, otroci in odrasli.<br />
Obnovijo potek dogajanja, ki so si ga sami izbrali.<br />
V čem se zgodbe razlikujejo<br />
V čem so si podobne<br />
Kdo je Brina<br />
Kdo Sherlock<br />
Pozna kdo slavnega Sherlocka iz ene najbolj branih angleških detektivk<br />
Učenci napovejo nadaljevanje književnega dogajanja.<br />
Obiščejo knjižnico in berejo knjige v celoti.<br />
Poiščejo še druge podobne zbirke in jih preberejo.<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci anketirajo sošolce in pripravijo rezultate ankete.<br />
Anketa<br />
1. Kateremu knjižnemu junaku bi bil(a) rad(a) podoben(na)<br />
2. Kateremu knjižnemu junaku ne bi želel(a) biti podoben(na)<br />
3. Za katere dogodke v knjigah bi želel(a), da bi se zgodili tudi tebi<br />
Pisanje interaktivnega spisa, nadaljevanje dogodivščin Brine, Sherlocka, Kaja.<br />
Učenci predvidijo različna dogajanja.<br />
78 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
34<br />
Sledi do<br />
davnih Alenka<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Goljevšček<br />
GORNASTENISEDIMUHA<br />
Teme v odlomku iz radijske igre Alenke Goljevšček so lahko zelo<br />
različne: besedilo je igra z nenavadnimi jeziki (ajevščina), ki zaradi svoje<br />
deformiranosti delujejo smešno, hkrati pa je to besedilo tudi prikaz svobode<br />
in razigranosti ter »pravil« in avtoritete. Stavek in papagaj sta namreč<br />
svobodna posameznika, ki si želita popotovati po svetu, a se pri tem srečata<br />
z ajevci, ki njunega jezika ne razumejo in nočejo sprejeti. Zaradi izrazitega<br />
zavračanja obeh oseb, ki se kaže v odzivu ajevcev, bi radijsko igro lahko<br />
razumeli tudi kot prikaz konfliktov med različnimi jeziki, in s tem osebami.<br />
Didaktični instrumentarij razvija razumevanje zgodbe in nenavadnega<br />
jezika, v poustvarjalnem delu pa nadaljevanje igrivega preoblikovanja jezika<br />
ter razredno uprizoritev. V uvodni motivaciji lahko uporabimo jezikovno igro<br />
z zvoki, tj. sestavljanje nerazumljivega jezika in razlaganje pomenov tako<br />
nastalih besednih zvez in povedi.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• berejo dramsko besedilo po vlogah,<br />
• razlikujejo pomensko podobne besede na podlagi različne čustvene<br />
obarvanosti,<br />
• identificirajo se s književno osebo,<br />
• razumejo motive za ravnanje književnih oseb, ki jih poznajo iz<br />
izkušenjskega sveta,<br />
• upovedujejo podobe, čustva in razpoloženja književnih oseb,<br />
• utemeljujejo podatke iz besedila in odgovarjajo na vprašanja ob<br />
besedilu,<br />
• pozorni so na zgradbo odlomka,<br />
• upovedujejo domišljijske svetove tako, da postavijo sebe za osrednjo<br />
književno osebo,<br />
• obnovijo odlomek in ga zapišejo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Pogovor o radijskih igrah: Ste jih že poslušali Katere Kdaj Učenci<br />
pripovedujejo o svojih občutjih ob poslušanju.<br />
Didaktična igra: Učenci zaprejo oči in eden od sošolcev se oglasi.<br />
Učenci opisujejo njegov glas: Kakšen glas imajo sošolci (Mehak, trd, oster,<br />
nežen, prehlajen ipd.). Učenci se poigravajo z glasovi, jih spreminjajo (jeza,<br />
žalost, zaskrbljenost, navdušenje).<br />
Primerjava televizijske in radijske igre: Kaj ima televizija, česar radio nima Kaj<br />
ima radio, česar televizija nima<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Branje radijske igre po vlogah.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Izražanje doživetij: Učenci po branju pripovedujejo o vtisih. Pripovedujejo o<br />
občutjih, ki jih doživljajo po poslušanju, misli so lahko neurejene, kot se jim<br />
nizajo same od sebe.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 79
Kdo nastopa<br />
Kako se obnaša stavek, ki oživi<br />
Katera je prva beseda, ki jo izreče<br />
Kje je Kokijeva domovina<br />
Zakaj se odpravita prav tja<br />
Kaj počneta med potjo<br />
Kaj v igri učinkuje smešno<br />
Kako pojejo ajevci<br />
Kako bi peli to isto pesem ejevci<br />
Učenci besedilo ponovno preletijo in poiščejo besede, ki so jim bile neznane.<br />
Ogledajo si, kako je zgrajeno dramsko besedilo.<br />
Kaj je zapisano v oklepaju<br />
Kaj beremo na glas in kaj naredimo<br />
Kaj potrebujemo, da igro lahko zaigramo<br />
Iskanje asociacij: eden od učencev na tablo napiše besede iz odlomka. Učenci<br />
iščejo asociacije. Poigravajo se z glasovi.<br />
Učenci odgovorijo na vprašanja ob besedilu iz berila (En, dva, tri – odgovori ti).<br />
Odgovore utemeljujejo, jih primerjajo med seboj.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Priprava radijske igre: učenci iščejo najbolj primerne glasove za dramske<br />
osebe. Izberejo nastopajoče, režiserja, ki usmerja delo. Igro posnamejo.<br />
Zvoke ponazarjajo s pripomočki, na primer: govorjenje v kozarec.<br />
Upoštevajo navodila. Izberejo najprimernejšo glasbo.<br />
Poslušajo posnetek in ga komentirajo, predlagajo spremembe,<br />
dopolnitve, ocenijo, s čim so zadovoljni, kaj jim je povzročalo težave.<br />
Katerih težav ne bi imeli, če bi se posneli na filmski trak Pri radijski igri<br />
vse, kar se dogaja, ponazorimo z zvoki, pri snemanju s kamero pa bi imeli<br />
druge težave – katere<br />
2.<br />
3.<br />
Pisanje dramskega besedila: učenci se razporedijo v skupine, po dva<br />
ali več učencev skupaj. Napišejo nadaljevanje igre in ga predstavijo<br />
sošolcem.<br />
Pripravijo radijski posnetek.<br />
Učenci obiščejo knjižnico, poiščejo knjigo z dramskim besedilom<br />
Gornastenisedimuha in ga preberejo v celoti.<br />
80 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
38<br />
Sledi do<br />
davnih Tone<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pavček<br />
JUNAK<br />
Uvodno besedilo drugega razdelka se že z naslovom osredotoča<br />
na podobo književnega junaka, ki je velik kot velikan – neodvisen, močan in<br />
predan lepoti narave, energiji mladosti – vendar tudi prestrašen, a ob tem še<br />
vedno pogumen. Različne lastnosti Junaka so torej tematsko jedro pesmi, ki<br />
je zanimiva tudi zato, ker temo strahu prikazuje z nizanjem skorajda strašljivih<br />
podob iz pravljičnega izročila. Za pogovor v razredu se zdi zanimiva simbolična<br />
podoba sončnice na rami (tu se kaže zanimiva povezava s Kosovelovo pesmijo<br />
o otroku, ki nese sončnico na rami): Zakaj in kako junak prepodi vse pošasti prav<br />
s sončnico Kaj nam njena podoba pomeni V didaktičnem instrumentariju<br />
zajeta vprašanja in naloge spodbujajo zaznavanje lastnosti osrednje osebe<br />
ter razumevanje podob sončnice, Ajdovske jame in pravljičnega sveta;<br />
uvodna motivacija bi tako lahko izhajala iz znanih pravljic (Kdo vse nas straši<br />
v pravljicah in kako pravljični junak strah prežene).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• (interpretativno) berejo besedila,<br />
• oblikujejo lastno stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo<br />
utemeljiti,<br />
• razvijajo sposobnost razumevanja in doživljanja besedilne stvarnosti:<br />
pri oblikovanju domišljijsko-čutne predstave dogajalnega prostora<br />
upoštevajo nekatere omejitve, ki izhajajo iz zemljepisnega,<br />
zgodovinskega in drugega znanja,<br />
• ob poslušanju interpretativnega branja zaznavajo in doživljajo zvočnost<br />
pesmi ter jo povezujejo s podobami, ki tvorijo besedilno stvarnost,<br />
• zaznavajo ritem pesmi in ga povezujejo z njeno sporočilnostjo,<br />
• ob doživljanju in razumevanju rabe sopomenk razumejo prvine sloga<br />
(opisnost, čustvenost),<br />
• ob pomoči učitelja zaznavajo preprosto simboliko,<br />
• izpišejo besede, ki se rimajo, poosebitve, primere in okrasne pridevke,<br />
• besedilo primerjajo z že znanimi besedili na isto temo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Možnosti:<br />
1. Nekaj dni pred obravnavo pesmi se učitelj z učenci dogovori, da doma<br />
narišejo risbo junaka; lahko tudi prinesejo kakšno fotografijo osebe iz<br />
resničnega življenja. Prinesene izdelke nalepimo na tablo in pustimo, da si jih<br />
spontano ogledujejo.<br />
Sledi pogovor: Kdo je junak Kakšen je videti Kakšne lastnosti ima Zakaj je ta<br />
oseba zate junak Kdaj nekdo postane junak<br />
2. Na sredino table napišemo besedo junak – učenci podajajo čim več asociacij,<br />
učitelj jih niza okoli izhodiščne besede. Ko dobimo zadostno število<br />
raznovrstnih asociacij, preidemo na naslednjo fazo obravnave.<br />
najava besedila<br />
Tudi pesnik Tone Pavček je razmišljal o junaku. Poslušajmo, o kakšnem junaku je<br />
napisal pesem.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 81
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem (doživeto deklamira).<br />
čustveni premor<br />
Učenci pesem podoživijo in poglobijo vtise.<br />
izražanje doživetij IN tiho branje<br />
Učenci izražajo svoje vtise, nato tiho preberejo pesem in si izpišejo neznane<br />
besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen razložijo učenci ali učitelj.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Kako pesnik pove, da je junak zares velik Kdo je Krpan Katere lastnosti ima<br />
Kaj pomeni capljati Poišči še druge besede z enakim pomenom.<br />
Kakšna je sončnica, ki jo nosiš čez ramo Opišimo jo. Kakšna je videti, kakšna je<br />
njena moč Kaj lahko z njo junak naredi<br />
Kakšna pa je Ajdovska jama Kdo vse živi v njej Predstavi stanovalce. Kje je<br />
Ajdovska jama<br />
Katere lastnosti ima junak Pomagajmo si s 6. in 7. kitico.<br />
Kaj pomeni, da se zamajeta svod in pod in da vstaneta hrušč in vrišč<br />
glasno branje<br />
Učitelj pokliče posamezne učence, ki glasno preberejo pesem (Nič lažjega!).<br />
analiza zgradbe besedila<br />
Učenci v parih odgovarjajo:<br />
Iz koliko kitic je sestavljena pesem Junak Iz koliko verzov je sestavljena kitica<br />
Koliko pa je vseh verzov v pesmi<br />
Izpišite besede, ki se rimajo.<br />
Poiščimo poosebitve, primere in okrasne pridevke.<br />
vrednotenje<br />
Učenci se razdelijo na skupine s tremi učenci in oblikujejo »knjigo«. Posamezne<br />
verze si prepišejo in jih ilustrirajo, nato spnejo v knjigo.<br />
Učitelj povpraša učence, ali se spomnijo, o katerih junakih smo že brali ali<br />
poslušali oziroma jih gledali. Učenci navajajo besedila.<br />
nove naloge<br />
1. Nariši strip.<br />
2. Oblikuj recept: Postanimo junaki! ali Spodimo vse strahove! (Če gre, se<br />
preizkusi v rimah.)<br />
3. Napiši spis o popotovanju v Ajdovsko jamo. Izmisli si primeren naslov in<br />
predstavi, kaj se je zgodilo. Ne pozabi opisati tudi jame.<br />
4. Si novinar(ka) znane televizijske/časopisne hiše. Opravi intervju z<br />
junakom, ki se je pravkar zmagoslavno vrnil iz Ajdovske jame.<br />
5. Napiši svojo pesem o junaku.<br />
6. Pesem deklamiraj.<br />
82 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
40<br />
Sledi do<br />
davnih Tone<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pavček<br />
ODRASTEŽ<br />
Ta pesem se tematsko povezuje s prejšnjo Pavčkovo pesmijo (Junak),<br />
saj govori o samopodobi otroka oziroma mladostnika, ki se ima za velikega<br />
in neodvisnega ter pogumnega. Novost tega besedila je spremenjena<br />
perspektiva: Junak je napisan s perspektive odraslega, medtem ko je<br />
Odrastež najstnikova prvoosebna pesemska pripoved. Poleg prikaza lastnosti<br />
doraščajočega najstnika je v pesmi zaznaven tudi njegov pogled na odrasli<br />
svet, predvsem na mamo (ki najstnika ne razume več) in tudi na uveljavljanje<br />
v svetu (biti enakovreden med odraslimi in možatimi). Zanimiv je tudi sklepni<br />
verz (odslej bom jaz pazil nate), ki pesem navezuje na besedila z družinsko<br />
tematiko, v kateri se zamenjajo vloge otrok in odraslih (npr. Jože Snoj: Enkrat,<br />
ko bo očka majhen). Didaktični instrumentarij osvetljuje podobo nenavadnih<br />
besed in zvez ter spodbuja razumevanje teme, predvsem pa se osredotoča<br />
na književnega junaka v Pavčkovem opusu in širše. Uvodna motivacija je<br />
lahko povezana s spominom na branje (npr. Pavčkovih pesmi ali pesmi in<br />
pripovedi, ki govorijo o najstniku).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ohranijo interes za poslušanje poezije,<br />
• interpretativno berejo besedila,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• opazijo rabo stalnih besednih zvez,<br />
• razumejo temo besedila in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj odigra vlogo mame, ki je pretirano zaskrbljena in ne upošteva starosti<br />
svojega otroka.<br />
Učenci izrazijo svoje mnenje o takem ravnanju mame. Sestavijo lestvico desetih<br />
najbolj osovraženih povedi, ki jih izrečejo njihovi starši, stari starši ali drugi<br />
odrasli. Zapišejo jih na tablo in pripovedujejo, kako doživljajo taka sporočila<br />
odraslih.<br />
Vas moti, če vas imajo za majhne nebogljene otroke Zakaj Je bolje biti velik<br />
Zakaj Na kakšen način pa staršem pokažete, da ste že veliki V katerih stvareh<br />
pa vi veste več od staršev Jih tudi vi lahko kaj naučite<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da se vam dogajajo podobne stvari. Se dogajajo otrokom po<br />
vsem svetu Jih vsi enako doživljate Kako pa rečemo tistim, ki niso več otroci<br />
Poiščimo čim več primernih besed. Morda pa je takšen odnos doživel tudi Tone<br />
Pavček in napisal pesem o tem. Naslovil jo je Odrastež.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj pesem interpretativno prebere. Učenci pesem doživijo, se vanjo<br />
poglobijo.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 83
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebrani pesmi in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
V čem se strinjate z dečkovim razmišljanjem Je lepo biti odrasel Zakaj<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem. Podčrtajo manj znane besede in zanimive besedne<br />
zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami<br />
ali poiščejo pomen v SSKJ; pri tem opazujejo tudi, ali so besede pogovorno,<br />
narečno ali kako drugače zaznamovane, ter jih uporabijo v novih povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Katero napako ima super mama<br />
S čim mama dečku pokaže, da ga ima še za majhnega<br />
Zakaj si želi deček hitro odrasti<br />
V čem se vidi, da nista na isti valovni dolžini<br />
Ima beseda odrastež enak pomen kot odrasel Pojasni.<br />
Ali deček zaradi vsega tega mame ne mara Poišči besedne zveze, ki kažejo, da<br />
ima mamo rad.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem po kiticah. Pri tem prvi stoji na stolu, drugi stoji<br />
na tleh, tretji je sklonjen, četrti čepi, peti pa sedi na tleh.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo obliko pesmi in jo povežejo s postavitvijo učencev ob glasnem<br />
branju. Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo kitice Zakaj je vsaka kitica<br />
napisana z manjšo pisavo<br />
VREDNOTENJE<br />
Zakaj se delimo na odrasle in otroke Vi ste otroci. S katerimi skupinami odraslih<br />
se najpogosteje srečujete Imate z vsemi enak odnos Zakaj si starši težko<br />
priznajo, da otroci odraščate Pa ste res vedno dovolj veliki za stvari, ki bi jih radi<br />
počeli Kaj pa, če bi zašli v težave Deček bi rad med odrasle in možate, rad bi bil<br />
odrastež. Kaj pa, če bi bila junakinja deklica Bi želela biti odrasla zaradi enakih<br />
stvari<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Predstavljaj si, da si deček iz pesmi in želiš mami povedati, da si že<br />
odrastež. Napiši ji pismo in ji to pojasni. Pri tem upoštevaj, da je mama<br />
sicer super, ljubljena …<br />
2. Mama, odslej bom jaz pazil nate. Kaj morata mama oziroma očka, za<br />
katera skrbiš ti, upoštevati Napiši seznam desetih pravil.<br />
3. Včasih, pred kakšno zahtevno nalogo, pa ste otroci še kako radi otroci.<br />
Napiši pesem, v kateri bo mamina napaka, ker bo od tebe pričakovala, da<br />
si že velik(a), ti pa …<br />
Primer:<br />
Moja mama je super. Seveda<br />
z napako. Včasih je tečka<br />
in name gleda<br />
kot na velikega vseveda.<br />
4. Učenci v knjižnici, filmskih napovednikih, ob pomoči spleta pripravijo<br />
seznam del, ki govorijo o odnosih med otroki in odraslimi.<br />
5. Uredijo razredno knjižnico del Toneta Pavčka.<br />
6. Pripravijo govorni nastop o » odrastežu« Juriju Muriju z naslovom Juri<br />
Muri – neustrašni junak.<br />
7. Zapiši doživljaj, ko z nekom nisi bil(a) na isti valovni dolžini.<br />
8. Napišejo smešno zgodbo o tem, kako je mama s svojim enajstletnikom<br />
ravnala kot z majhnim otrokom.<br />
84 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
42<br />
Sledi do<br />
davnih Stjepan<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Jakševac<br />
JUNAK V RAZREDU<br />
Šaljiva pesem hrvaškega pesnika Stjepana Jakševca primerja dva<br />
»videza« pesemskega junaka, najstnika: njegovo željo in možnost, da je v<br />
vsem prvi, neustrašen, najboljši – ter njegovo podobo, ko je zaljubljen (in se<br />
iz »leva« spremeni v »ovčko«, kar nakazuje tudi duhovita montirana ilustracija<br />
ob pesmi). Prvi dve kitici sta zgrajeni na stopnjevanju neustrašnosti glavne<br />
književne osebe v pesmi, prav tako pa tudi naslednje tri kitice stopnjujejo<br />
njegovo negotovost, zadrego. Sklepna kitica je vrnitev k junaški podobi<br />
zaljubljenca, in tako je nekakšen komentar ostalih kitic – junak ostaja<br />
junak tudi, kadar je zaljubljen, ostaja »lev« v svojih in v očeh vrstnikov.<br />
Didaktični instrumentarij razvija razumevanje lastnosti književne osebe ter<br />
povzemanje teme pesmi, poustvarjalne naloge priporočajo prenos lastnosti<br />
junaka na dekliško književno osebo ter vrednotenje sporočila pesmi (v obliki<br />
pisma). Uvodna motivacija lahko izvira iz izkušenj učenk in učencev (Kako<br />
prepoznamo zaljubljenca) oziroma iz pogovora o pesmih z ljubezensko<br />
tematiko in tematiko prijateljstva (medbesedilna motivacija).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo literarna besedila,<br />
• identificirajo se z osebo, ki doživlja dogodivščine, kakršne bi želeli<br />
doživljati sami,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo o književni osebi,<br />
• oblikujejo stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo utemeljiti,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• razlagajo metafore in stalne besedne zveze,<br />
• razumejo temo besedila,<br />
• pretvorijo pesemsko besedilo v prozno in pišejo podajanko.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj na tablo napiše besedi junak, razred. Učenci povezujejo besedi v različne<br />
besedne zveze, npr. junak in razred, junak v razredu, razredni junak, junaški<br />
razred, junak pred razredom ipd. (tvorijo domišljijski binom).<br />
Učitelj sprašuje: Kdo, kdaj je junak pred razredom Kdo, kdaj je junak v razredu<br />
Ali ga imamo Imamo razrednega junaka Kdaj postaneš razredni junak Učenci<br />
upovedujejo svoje izkušnje.<br />
najava besedila<br />
Tudi hrvaški pesnik Stjepan Jakševac je razmišljal o fantu, ki je junak v razredu.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in usmerijo pozornost na poslušanje. Berila so še zaprta.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem (doživeto deklamira).<br />
čustveni premor<br />
Učenci pesem podoživijo in uredijo vtise.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 85
izražanje doživetij<br />
Učenci izražajo svoja občutja.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo pesem in si zapišejo manj znane in neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen razložijo učenci, učitelj po<br />
potrebi dopolnjuje.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Kako pesnik pove, da je junak res Junak Prvi V čem vse je najboljši<br />
Kaj pomeni naj-naj žogobrcanje Kako bi to povedali še drugače<br />
O kateri junakovi lastnosti govori v drugi kitici<br />
Kaj pomeni biti kot ovčka Kdaj postane junak kot ovčka<br />
Kaj pomeni, če rečemo, da ti jezik ohromi Zakaj junak govori jecljavo Kaj se<br />
takrat z njim godi<br />
Kdo so kanalje Kdo jim tako pravi Kaj delajo kanalje<br />
Zakaj se Junaku Prvemu rogajo za vsak primer iz varne razdalje<br />
Oglejmo si še sliko v berilu. Pesnik je govoril o fantu, ki je najboljši, prvi,<br />
neustrašni, levjesrčni (učence usmerimo v nagovor). Zakaj je pred nami tale<br />
žival In, pravzaprav, katero žival imamo pred sabo Koga predstavlja ta žival<br />
Zakaj je narisano v obliki srca<br />
O čem govori pesem Junak v razredu<br />
glasno branje<br />
Učenci, ki se javijo, glasno preberejo pesem.<br />
vrednotenje<br />
Ali vam je pesem všeč<br />
Ali je realna, bi se lahko zgodila tudi na naši šoli<br />
Pretvorimo pesem v prozo – napišimo pripoved – v skupinah kot podajanko.<br />
Vsak v skupini po eno oziroma dve kitici. Prvi prvo in drugo, naslednji v skupini<br />
tretjo in četrto, tretji peto kitico, vsi skupaj pa nato oblikujete zaključek.<br />
nove naloge<br />
1. Napiši pesem o Deklici Prvi (Nič lažjega!).<br />
2. Kanalje zbadajo Junaka Prvega. Napisale so mu pismo, v katerem … Sestavi<br />
pismo namesto njih. (Nič lažjega!)<br />
3. Kanalje zbadajo Junaka Prvega in mu pošljejo SMS …<br />
4. Ilustriraj srečanje Junaka in Deklice Prve. (Npr. nariši prizor: Med odmorom se v<br />
avli srečata Junak in Deklica Prva.)<br />
5. Nariši strip, ki prikazuje srečanje med Junakom in Deklico Prvo.<br />
6. Oblikuj grafit, kakršnega bi lahko videli pred šolo.<br />
7. Pojdi v knjižnico po pesniško zbirko Stjepana Jakševca, izberi si kako zanimivo<br />
pesem in jo preberi/deklamiraj sošolcem.<br />
86 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
44<br />
Sledi do<br />
davnih Vinko<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Möderndorfer<br />
LJUBEZEN<br />
Pesem že z naslovom povzema temo besedila; v nasprotju z besedili<br />
z isto temo pa je v tej pesmi pojem ljubezen predstavljen refleksivno: pesnik<br />
opazuje spremembe v naravi, čustveno stanje – to, da imaš nekoga rad – se<br />
v pesmi prenese na vse, kar je: na naravo, podobe cvetenja, skrivnostne in<br />
nevidne osebe (škrat). Tako ljubezen v tej pesmi ni več povezana le z ljudmi,<br />
z junakom ali junakinjo kot v pesmi Stjepana Jakševca, ampak postaja sama<br />
po sebi »predmet« pesniškega opazovanja in doživljanja. Pesem je zanimiva<br />
tudi oblikovno: v njej se pojavlja besedna zveza kadar pride pomlad, ki<br />
omogoča nadaljevanje pesmi, in s tem osebno vrednotenje doživljanja<br />
pomladnega prebujanja. V didaktičnem instrumentariju vprašanja bralca<br />
usmerjajo k zaznavanju in razumevanju »nedokončanosti« pesmi, k simboliki<br />
posameznih motivov (škrat) ter k poustvarjalnosti (pogovor, pisanje besedila<br />
po vzorcu). Uvodna motivacija lahko izhaja iz doživljanja glasbe, ki vzbuja<br />
občutke, primerljive z razpoloženjem besedila; temu lahko sledi tudi nizanje<br />
asociacij na tematsko besedo ljubezen.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno in tiho preberejo pesem,<br />
• besedilni svet povežejo z realno situacijo,<br />
• zaznavajo in doživljajo zvočnost pesmi,<br />
• razvijajo občutek za zvočnost pesmi,<br />
• obnovijo dogajanje v pesmi,<br />
• ob glasnem branju prisluhnejo ritmu pesmi,<br />
• razložijo svoja občutja ob branju pesmi,<br />
• likovno ali z gibi pokažejo razpoloženje v pesmi,<br />
• iščejo ustrezno glasbo, ki bi ponazorila razpoloženje pesmi,<br />
• ponovijo pojme: pesem, pesnik, naslov, kitica, verz,<br />
• v knjižnici se seznanijo z deli Vinka Möderndorferja.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci odgovarjajo na učiteljeva vprašanja:<br />
Ste že kdaj čutili metuljčke v želodcu<br />
Ste že kdaj zardeli pred kom (deklica pred dečkom/deček pred deklico) Kdaj se<br />
to dogaja<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi pesniki v svojih pesmih govorijo o ljubezni. Prebrali bomo<br />
Möderndorferjevo pojmovanje ljubezni.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj recitira pesem. Učenci zbrano poslušajo.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 87
ČUSTVENI PREMOR IN IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci podoživijo pesem, uredijo vtise o njej in o njih pripovedujejo.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem in podčrtajo manj znane ali neznane besede<br />
oziroma besedne zveze: dečki in deklice kot prijeten hlad, večer se na zemljo<br />
spusti …<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kaj se zgodi, ko nas obišče pomlad<br />
Kako se odzove deklica, ko zagleda fanta s svetlimi lasmi Kaj to pomeni<br />
O čem se pogovarjata deček in deklica Zakaj ravno o tem, kako drevo molči<br />
Kaj je v zadnji kitici označeno kot majhen škrat<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci po kiticah glasno in doživeto preberejo pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Učenci poiščejo rime na koncu verzov in jih podčrtajo z enako barvo.<br />
Preštejejo kitice in verze.<br />
Povedo, kdo govori v pesmi.<br />
Opredelijo, kaj je ljubezen.<br />
Učenci povedo, kaj je želel pesnik sporočiti, in odgovarjajo na učiteljeva<br />
vprašanja:<br />
Kdaj se vi zaljubite<br />
Kako se obnašate do osebe, v katero ste zaljubljeni Ali kdaj zardevate<br />
Se vam kdaj zgodi, da ne veste, o čem bi govorili z ljubljeno osebo<br />
Ali kdaj ljubljeni osebi napišete kakšno ljubezensko sporočilce<br />
Učenci pripovedujejo o ljubezenskih zgodbah.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Nadaljujte tretjo kitico. Napišite pogovor med deklico in dečkom. Listek s<br />
pogovorom vrzite v škatlo Pomlad prihaja.<br />
2. Napišite pesmico o ljubezni. Pod pesem se podpišete s svojim skritim<br />
imenom.<br />
3. Za domačo nalogo izberite glasbo, ki jo bomo poslušali kot glasbeno<br />
spremljavo pri ponovnem branju pesmi. Bodite pozorni na vsebino<br />
pesmi.<br />
4. Likovno upodobite vsebino pesmi.<br />
5. Pojdite v knjižnico in po policah pobrskajte, kaj vse je napisal<br />
V. Möderndorfer. Izpišite nekaj naslovov njegovih del.<br />
88 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
46<br />
Sledi do<br />
davnih Niko<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Grafenauer<br />
LJUBEZEN<br />
Pesem je iz znane pesniške zbirke Skrivnosti, v kateri Niko Grafenauer<br />
mlademu bralcu predstavlja nekatere temeljne bivanjske pojme, npr. ljubezen,<br />
strah, skrivnost. Pesmi o teh pojmih so napisane kot svojevrstne »definicije«:<br />
posamezni pojem je predstavljen z nizom metaforičnih oznak, bralec pa<br />
pomen kitic ali posameznih verzov izlušči iz igre z besednimi zvezami in iz<br />
lastnega dograjevanja pomena takih zvez. V tem smislu je Ljubezen značilen<br />
primer sodobne mladinske pesmi, ki bralcu ne ponuja več le duhovite igre<br />
v narobe svetu, ampak z abstraktnim jezikom uvaja bralca v razmišljanje<br />
o »skrivnostih«, ki se kažejo iz pogosto povsem vsakdanjih trenutkov<br />
življenja. Didaktični instrumentarij razvija zaznavanje zunanje oblikovanosti<br />
posameznih kitic ter spodbuja asociacije ob metaforičnih besednih zvezah,<br />
poustvarjalne dejavnosti pa razvijajo zmožnost vrednotenja besedila ter<br />
predlagajo govorni nastop, s katerim je mogoče predstaviti izbrana besedila<br />
Nika Grafenauerja. Uvodna motivacija je lahko likovno oblikovanje asociacij<br />
ob tematski besedi ljubezen.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• doživeto preberejo pesem,<br />
• nizajo asociativne misli ob besedi ljubezen,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo nenavadnih besednih zvez,<br />
• seznanijo se s pesniškimi zbirkami Nika Grafenauerja,<br />
• napišejo skrivne ljubezenske znake,<br />
• sestavijo ljubezensko misel,<br />
• prepoznavajo čustva ter jih opisujejo,<br />
• iščejo rime,<br />
• iščejo pomen pesnikovih prispodob,<br />
• sestavljajo preproste verze.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci rešijo rebus. Z izključitvijo nekaterih črk iz poimenovanj predstavljenih<br />
fotografij sestavijo novo besedo.<br />
(Rešitev: kljun + bezeg = ljubezen)<br />
1 2 3 4 5 1 2 3 4 5 (G = N)<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
_ _ _ _ _ _ _ _<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 89
Učitelj na steno prilepi list A3. Vsak učenec nanj napiše asociacijo na besedo<br />
ljubezen. Plakat naj krasi učilnico.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Prisluhnimo Grafenauerjevemu pojmovanju ljubezni.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj recitira pesem. Učenci zbrano poslušajo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo pesem.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo o vtisih. Povedo, kakšna je ljubezen, kako se »obnaša«.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem in podčrtajo manj razumljive besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besedne zveze, ki se jim sicer zdijo znane, vendar jih ne znajo<br />
natančno opredeliti. Učitelj jim pomaga pri razumevanju pesnikovih prispodob.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj ustno postavlja vprašanja o vsebini. Poklicani učenci ustno odgovarjajo.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci po kiticah doživeto preberejo pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Koliko kitic ima pesem<br />
Koliko verzov ima kitica<br />
Kateri verzi v kitici se rimajo<br />
Kateri letni čas je zate najbolj primeren za ljubezen Zakaj<br />
Kako izražaš svojo ljubezen – z dejanji, grafiti, verzi …<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Napiši svoje ljubezenske izjave. Najboljše misli razstavite v razredu.<br />
2. Napiši ljubezensko pesem ljubljeni osebi. Pesem naj vsebuje akrostih<br />
imena simpatije.<br />
90 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
48<br />
Sledi do<br />
davnih Oton<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Župančič<br />
POMLA<strong>DNI</strong> POZDRAV<br />
Sklepno pesemsko besedilo drugega razdelka je primer pesmi, s<br />
katero mladega bralca lahko postopoma uvajamo v svet sporočilnosti poezije<br />
za odrasle. V besedilu sta namreč opazni dve sporočilni plasti: tema minevanja,<br />
ki jo zlasti izrazito izraža predzadnja kitica, in tema mladostne radoživosti,<br />
optimizma, veselja – to dvoje ponazarja tudi ilustracija zelene vejice in<br />
njene temne sence. Razpoloženje mladostne razigranosti vzpostavljajo<br />
izrazite besedilne slike cvetoče veje, motivi ljubezenskega zapeljevanja,<br />
petje pesmice ... Pa vendar je refren pesmi mogoče razumeti tudi kot slutnjo<br />
konca, minljivosti »privida« majske sreče. Didaktični instrumentarij spodbuja<br />
opazovanje oblikovnih značilnosti pesmi (ponavljanje), samostojne razlage<br />
osrednjih motivov ter zornega kota »pripovedovanja« pesmi (ki ga je mogoče<br />
razlagati različno). Dejavnosti za poglabljanje doživetja so usmerjene<br />
v interpretativno branje in poustvarjanje na podlagi besedila, uvodna<br />
motivacija pa je lahko izkušenjska (pogovor o doživljanju pomladi, o njenih<br />
barvah, vonjih in prvih zaljubljenostih).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila – pesem Otona Župančiča z naslovom<br />
Pomladni pozdrav,<br />
• besedilo samostojno berejo, zaznavajo in doživljajo zvočnost in ritem<br />
pesmi, ki ga povezujejo s sporočilnostjo pesmi,<br />
• opazujejo in doživljajo ponavljanje kitice,<br />
• obiščejo knjižnico in poiščejo podatke o pesniških zbirkah,<br />
• poslušajo učiteljevo branje poezije,<br />
• učenci pišejo neliterarna in polliterarna besedila o svojem doživljanju<br />
literature,<br />
• učenci interpretativno berejo pesem (razumljivo in doživeto<br />
recitirajo),<br />
• razumejo temo pesmi in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo – narava, v povezavi s človekom,<br />
• pripovedujejo o svojih literarnoestetskih izkušnjah,<br />
• spoznavajo enega od osrednjih avtorjev slovenske književnosti, Otona<br />
Župančiča,<br />
• usvajajo literarnovedne pojme, in sicer na ravni njihove rabe in<br />
razumevanja: pesem – poezija ali pesništvo, kitica, verz, recitacija,<br />
deklamacija, tema.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Ker učenci verjetno že poznajo kakšno Župančičevo delo, učitelj na tablo napiše<br />
samo besedo CICIBAN, s sabo pa ima tudi pesnikove pesniške zbirke za otroke in<br />
revijo Ciciban.<br />
Kdo je to Kaj je to Kdo je pisal o cicibanih<br />
Učencem pokažemo pesniške zbirke, fotografijo pesnika in revijo Ciciban.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 91
NAJAVA BESEDILA<br />
Ker je pesem vsebinsko zahtevna za učence te starosti, učitelj najprej seznani<br />
otroke s temeljnimi podatki o pesniku in drugi svetovni vojni, ki so povezani z<br />
razumevanjem pesmi. Razdeli jim delovni list z življenjepisom pesnika; učenci ga<br />
tiho preberejo.<br />
OTON ŽUPANČIČ<br />
Pesnik Oton Župančič je bil rojen daljnega leta 1878 v Vinici (Bela krajina).<br />
Župančičevi so se dve leti po njegovem rojstvu preselili v Dragatuš in v tej lepi<br />
vasici je preživel naslednjih 12 let svojega otroštva in mladosti.<br />
Ko je dopolnil 5 let in 8 mesecev, so ga starši vpisali v šolo. V Dragatušu je<br />
končal prva dva razreda OŠ, naslednja dva razreda pa je končal v Novem mestu.<br />
Nato je šolanje nadaljeval na novomeški gimnaziji (uspešno opravil tri razrede).<br />
Zaradi gospodarske stiske so se Župančičevi leta 1892 iz Dragatuša preselili v<br />
Ljubljano, kjer je Oton tudi končal gimnazijo. Že v tem času se je navduševal nad<br />
književnostjo in se zanimal za socialna vprašanja (problemi ljudi v družbi). Od<br />
1896 do 1900 je na Dunaju študiral zgodovino in zemljepis na filozofski fakulteti.<br />
Čeprav je živel v hudem pomanjkanju, je med študijem vneto prebiral moderno<br />
svetovno književnost. Razvijal se je v razgledanega pesnika novega časa. Študij je<br />
uspešno končal.<br />
Nato si je trinajst let prizadeval, da bi dobil primerno stalno službo. V tem<br />
času je odslužil vojaški rok, odšel na potovanje v Pariz, delal kot domači učitelj,<br />
bil dramaturg v deželnem gledališču. Leta 1913 je dobil stalno službo – postal je<br />
arhivar v ljubljanskem mestnem arhivu. Tega leta se je tudi poročil z učiteljico Ani<br />
Kesslerjevo. Od leta 1920 je ponovno delal v gledališču kot dramaturg in upravnik<br />
SNG.<br />
Nastopila je druga svetovna vojna oziroma v Sloveniji narodnoosvobodilni<br />
boj (NOB). Po ozemlju Slovenije so posegali okupatorji – Italijani, Nemci in Madžari.<br />
Slovenci smo se povezali v uporniško gibanje. Ob razmahu partizanstva je NOB<br />
jeseni 1943 in pomladi 1944 razvijal oblike nove slovenske državnosti, oblasti in<br />
institucij (Znanstveni inštitut, Slovensko narodno gledališče …). Surove vojne<br />
čase od 1941 do 1945 je Župančič zaradi bolezni in starosti zvečine preživel v<br />
bolnišnici. Po vojni ga je huda astma vse bolj priklepala na bolniško posteljo.<br />
Umrl je leta 1949 v Ljubljani.<br />
(Vira: Veliki album slovenskih pisateljev<br />
(ur. Janez Mušič) in<br />
Veliki splošni leksikon, knjiga 12, DZS.)<br />
Učitelj se z učenci pogovori o nerazumljivih podatkih ter napove branje pesmi<br />
z naslovom Pomladni pozdrav. Povpraša jih: Kdaj je pomlad Kateri mesec je<br />
najbolj pomladen Kaj je zanj značilno<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje pesmi.<br />
BRANJE<br />
Učitelj doživeto prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Sledi kratek premor, v katerem učenci uredijo prve vtise in podoživijo pesem.<br />
92 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učitelj učencem postavi naslednja vprašanja:<br />
Kako pesnik opiše maj Zakaj ravno ta mesec Zakaj imamo kitico v zeleni barvi<br />
GLASNO BRANJE<br />
Nekaj učencev glasno recitira pesem. Sošolci vrednotijo branje – povedo, ali<br />
je bilo doživeto prebrano, primerno glasno, z ustreznimi poudarki, premori …<br />
Vprašanja po branju: Kakšno je razpoloženje v pesmi Katere kitice so vesele in<br />
katere otožne Kako jih beremo<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci poiščejo manj znane oziroma nerazumljive besede ter se o njih<br />
pogovorijo (z učiteljem).<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci rešujejo delovni list, na vprašanja odgovarjajo v zvezek. Delajo v dvojicah<br />
ali skupini.<br />
Opazuj kitice v pesmi. Kaj ugotoviš Koliko verzov imajo<br />
Zakaj se ena kitica ponavlja O čem ta kitica govori<br />
Kakšna je veja v maju Izpiši verze in jih obnovi s svojimi besedami.<br />
Kdo bo ujet v 3. kitici<br />
Komu je namenjen tretji verz v peti kitici Kaj pomeni, da naj bo pesmica<br />
neizpeta<br />
Izpiši vprašanje, ki si ga je pesnik zastavil v predzadnji kitici Kaj meniš, zakaj se<br />
je to vprašal<br />
Glede na zgodovinska dejstva razloži verz Preden zarja nam prisveti …<br />
Opazuj podnaslov pesmi Maja 1944. Razloži svoje mnenje, zakaj je pesnik ta<br />
podnaslov zapisal.<br />
Koliko je bil star pesnik leta 1944 Zakaj je pisal o mladih letih<br />
Ali poznaš še kakšno pesem, v kateri je pesnik povezal doživljanje narave s<br />
svojim čustvovanjem Napiši avtorja in naslov pesmi.<br />
Pri ustnem poročanju učencev o odgovorih povzamemo glavne (splošne)<br />
značilnosti pesmi.<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci izbirajo med različnimi nalogami:<br />
1. Starše povprašajo o spominih na otroštvo in mladost in zapišejo njihovo<br />
razmišljanje.<br />
2. Koga od starejših ljudi, ki se še spominja druge svetovne vojne, povprašajo<br />
po spominih in zapišejo besedilo.<br />
3. Naredijo intervju s starši o njihovem poznavanju Župančičevih književnih<br />
del.<br />
4. V knjižnici poiščejo pesniško zbirko za otroke in izpišejo še kakšno<br />
pesem.<br />
5. Postavijo se v čas svoje starosti in napišejo besedilo, v katerem predstavijo<br />
gledanje na svoja mlada leta.<br />
Učenci predstavijo besedila. Sošolci zbrano prisluhnejo in povedo svoje mnenje.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 93
48<br />
Sledi do<br />
davnih Oton<br />
dni<br />
Župančič<br />
POMLA<strong>DNI</strong> POZDRAV<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo zmožnost ustvarjalnega dialoga z umetnostnim besedilom,<br />
• branje umetnostnega besedila prepoznajo kot poseben položaj in<br />
pripravijo ustrezen model odzivanja, literarni svet povezujejo s svojim<br />
izkušenjskim svetom,<br />
• zaznavajo rimo,<br />
• zaznavajo in doživljajo zvočnost pesmi,<br />
• poslušajo učiteljevo branje in branje sošolcev,<br />
• z besedami tvorijo zvočne slike,<br />
• iščejo rime v pesmi ter ustvarjajo nove,<br />
• iščejo sporočilo pesmi,<br />
• ločijo hitre in vesele kitice od počasnejših in umirjenih,<br />
• ob branju ponazorijo razpoloženje pesmi,<br />
• spoznajo življenje in delo Otona Župančiča.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učence vpraša, kaj jim pomeni mesec maj. Kaj se takrat dogaja z naravo in<br />
kaj z ljudmi<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Poslušajmo, kakšni občutki prevzemajo pesnika Otona Župančiča ob maju.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se zberejo in usmerijo pozornost na poslušanje pesmi.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci v tišini zberejo vtise in občutke, ki jih je v njih pustila pesem.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Se vam zdi pesem žalostna ali vesela<br />
Katera kitica v pesmi se ponavlja Kaj ta kitica sporoča<br />
Katere barve slika pesem<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci sami tiho preberejo pesem in si označijo manj znane in neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Ob učiteljevi pomoči razložijo manj znane in neznane besede.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kaj se dogaja v maju<br />
Kakšne so veje Kaj se dogaja z rožami Kako se obnašajo ptički<br />
Kaj pa se dogaja z ljudmi Pomagaj si s tretjo kitico. Kdo bo ujet<br />
Česa se pesnik spominja skozi celo pesem<br />
Kakšni so njegovi spomini na mladost<br />
Česa si v zvezi z mladostjo želi<br />
94 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
GLASNO BRANJE<br />
Učenci pesem glasno berejo, pri tem poskušajo ponazoriti razpoloženje, ki ga<br />
vzbujajo posamezne kitice.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Kako je pesem zgrajena Koliko kitic ima Koliko verzov imajo posamezne kitice<br />
Kolikokrat se ponovi ena kitica<br />
Kateri verz se večkrat ponovi<br />
Poišči rime v pesmi in jih izpiši v zvezek.<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali so vse kitice enako vesele, hitre Katera je bolj žalostna O čem v njej razmišlja<br />
pesnik<br />
Katera pa je najbolj vesela<br />
Koliko je po tvojem mnenju star pisec pesmi Kako to veš<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci iščejo rime danim besedam (priloga 1).<br />
2. Kaj se jeseni dogaja z naravo Napiši pesem z naslovom Pozdrav jeseni.<br />
3. Učenci obiščejo knjižnico in se seznanijo z življenjem in delom Otona<br />
Župančiča, pogledajo si tudi nekaj njegovih pesniških zbirk ter rešijo<br />
učni list.<br />
PRILOGA 1<br />
PETJE<br />
JESEN<br />
LJUBEZEN<br />
SRCE<br />
PESEM<br />
CVET<br />
POMLAD<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 95
UČNI LIST<br />
1. Kje se je rodil Oton Župančič<br />
A<br />
B<br />
C<br />
v Žužemberku<br />
v Vinici<br />
v Ljubljani<br />
2. Dopolni besedilo.<br />
Oton Župančič je živel in ustvarjal v obdobju _____________________________.<br />
Pisal je za otroke in odrasle, njegova najbolj znana pesniška zbirka za otroke je<br />
_________________________. Župančičeva pesem Pomladni pozdrav je izšla v<br />
pesniški zbirki z naslovom ____________________________________________.<br />
3. Naštej čim več Župančičevih pesniških zbirk.<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
4. Poveži Župančičeve pesmi s pesniškimi zbirkami tako, da pred vsako<br />
pesem napišeš ustrezno črko.<br />
___ Lenka A Pomladna ladja<br />
___ Možiček-kopitljaček B Pisanice<br />
___ Na Jurjevo C Ciciban<br />
___ Zima, zima bela<br />
5. Dopolni rime znane Župančičeve pesmi.<br />
Na kolenu<br />
Diči, diči, diča,<br />
urno na ________________,<br />
na konjiča vranega,<br />
dobro osedlanega!<br />
Diči, diči, diča,<br />
deček nima ________________,<br />
deček nima ni ostrog,<br />
da pognal bi konja v log.<br />
6. Obkroži črke pred naslovi Župančičevih pesmi.<br />
A<br />
B<br />
C<br />
Č<br />
D<br />
E<br />
Ušesa<br />
Kanglica<br />
Poezija<br />
Sanje<br />
Ciciban in čebela<br />
Pomladna ladja<br />
7. Odgovori na vprašanja v zvezi s pesmijo Pomladni pozdrav.<br />
Kateri mesec opeva pesem Pomladni pozdrav<br />
_______________________________<br />
Izpiši kitico, v kateri pesnik pove, da si želi, da bi mladost trajala zelo dolgo.<br />
_____________________________________________________________<br />
Zakaj je predzadnja kitica najbolj žalostna<br />
_________________________________________________________________<br />
Izpiši besede, ki se rimajo, iz kitice, ki se ponavlja skozi celo pesem.<br />
_________________________________________________________________<br />
96 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
50<br />
Sledi do<br />
davnih Slavko<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pregl<br />
GENIJI V <strong>DO</strong>LGIH HLAČAH<br />
Različnost »pogledov« na življenje in vrednote, kot je npr. branje,<br />
je tema duhovitega besedila Slavka Pregla Geniji v dolgih hlačah. Odlomek<br />
je bil izbran za objavo v berilu ne le zaradi značilnega sloga, v katerem je<br />
veliko dvoumnih, humornih namigov in komentarjev, ampak tudi zaradi<br />
soočenja sveta mladih in odraslih – pri odgovoru na vprašanje, kakšen je<br />
odnos mladih do knjige, se namreč kaže najstniško »ugajanje« profesorici,<br />
saj so odgovori napisani v slogu njenih pričakovanj. Osnovni preobrat v<br />
odlomku sproži njeno nerazumevanje Bobovega pogleda – to pa še dodatno<br />
razkriva temo odlomka, tj. medsebojno (ne)razumevanje in sporazumevanje<br />
med najstnikom in odraslim. Didaktični instrumentarij osvetljuje vprašanje<br />
nebesednega sporazumevanja v povezavi z značilnostmi književnih oseb<br />
ter z dramatizacijo spodbuja vrednotenje sporočila, uvodna motivacija pa bi<br />
bila – glede na tematsko besedo pogled – lahko kar risanje ene od književnih<br />
oseb (Kako si predstavljamo profesorico z vzdevkom Slovenščina)<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno tiho berejo literarno besedilo,<br />
• berejo glasno, brez priprave,<br />
• razvijajo zmožnost ustvarjalnega dialoga z umetnostnim besedilom;<br />
branje umetnostnega besedila prepoznajo kot poseben položaj in<br />
pripravijo ustrezen model odzivanja (literarni svet povezujejo s svojim<br />
izkušenjskim svetom),<br />
• identificirajo se s književno osebo, ki doživlja dogodivščine, kakršne bi si<br />
želeli doživljati sami,<br />
• domišljijsko-čutno predstavo in značajske lastnosti književne osebe si<br />
oblikujejo tudi iz posrednih besedilnih signalov,<br />
• oblikujejo lastno stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo<br />
utemeljiti,<br />
• najdejo razlago za ravnanje književnih oseb, če jo je mogoče izpeljati iz<br />
literarnega dogajanja,<br />
• spoznavajo realistično kratko pripovedno prozo,<br />
• pisno pripovedujejo zgodbo s perspektive druge književne osebe,<br />
• v skupini dramatizirajo prozno besedilo,<br />
• upovedujejo svoje domišljijske svetove.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 97
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj že ob prihodu v razred vsakodnevna opravila na začetku ure nekoliko bolj<br />
izrazito podkrepi s pogledi (npr. pozdrav, umiritev učencev, pokaže na kakšno<br />
napako).<br />
Posameznim učencem razdeli listke z nalogami. Prosi jih, naj naredijo, kar piše na<br />
listku. Ostali učenci ugotavljajo pomen pogledov.<br />
LISTEK 1<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Vesel(a) sem.«<br />
LISTEK 2<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Boli me.«<br />
LISTEK 3<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Žalosten(na) sem.«<br />
LISTEK 4<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Dolgočasno je.«<br />
LISTEK 5<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Bojim se.«<br />
LISTEK 6<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Prestrašili ste me.«<br />
LISTEK 7<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Jezen(na) sem na vas.«<br />
LISTEK 8<br />
Stopi pred sošolce in jim s pogledom povej: »Spet jaz.«<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Videli smo, kako so vaši sošolci sporočali s pogledom. Kaj ugotavljate Ali za<br />
vsako sporočilo potrebujemo besede Si lahko kdaj kakšen pogled narobe<br />
razložimo Ali lahko s pogledom razveselimo, razžalostimo, razjezimo Ugotovili<br />
smo, da lahko. Precej nerodno je, če si z napačnim pogledom nakopljemo<br />
težave s starši. Kaj šele z učiteljico. Če se to zgodi, lahko postane zadeva precej<br />
neprijetna. Kako, boste izvedeli v odlomku iz knjige Geniji v dolgih hlačah, ki jo je<br />
napisal Slavko Pregl.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere odlomek. Učenci odlomek doživijo, se vanj poglobijo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju je nekaj časa namenjenega urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v<br />
tišini razmišljajo o prebranem odlomku in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Vam je bilo dogajanje v zgodbi blizu Čigav položaj ste bolj doživeli, Bobov ali<br />
učiteljičin Zakaj<br />
98 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo. Podčrtajo manj znane besede in zanimive<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ.<br />
Naloga<br />
Besede prostodušen, oprezujoč, zafrkljiv, zdrzniti se, simpozij, doprinos vstavi v<br />
ustrezno poved.<br />
Oče je pripravljal strokovno predavanje, ki ga bo imel na _________________<br />
veterinarjev. S prispevkom bo dal svoj _____________________ k raziskovanju<br />
vedenja rjavega medveda. Ker sem vedel, da potrebuje mir, sem tiste dni<br />
_____________________ hodil okoli njega. Že ob najmanjšem ropotu se je<br />
_____________________ in se razjezil, ker je to zmotilo tok njegovih misli. Mama<br />
je ________________________ pripomnila, da bi bilo manj nevarno kot zmotiti<br />
očeta srečati rjavega medveda. Ko je končal, je oče _________________ priznal,<br />
da je bil res siten, in nas v zahvalo za razumevanje povabil na sladoled.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kje se zgodba dogaja<br />
Kaj sproži dogajanje v odlomku<br />
Kakšen odnos do domačih nalog so pokazali učenci S čim<br />
Se zdijo pisatelju smiselne takšne naloge Je v besedilu razkril svoje mnenje<br />
Kdo sta osrednji književni osebi Sta iz različnih starostnih skupin Sta tipična<br />
predstavnika svoje skupine Pojasni svoj odgovor.<br />
Kaj nas odlomek nauči o izražanju misli Je pomembno, ali jih izražamo besedno<br />
ali nebesedno<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo besedilo po vlogah, in sicer eden je pripovedovalec,<br />
drugi Slovenščina, tretji Bob in četrti Jernej.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo zgradbo besedila in poimenujejo posamezne dele (npr. naslov,<br />
podnaslov, poglavje …). Ugotovijo, da ima odlomek več slogovnih postopkov.<br />
VREDNOTENJE<br />
Kaj se je zgodilo, ko je učiteljica pri slovenščini želela videti domače naloge Je<br />
bilo vzdušje v Bobovem razredu podobno vzdušju v tvojem Kaj nam to pove<br />
So bili učenci pri pisanju o svojem odnosu do knjig iskreni Kako to veš<br />
Kakšen nesmisel se pojavi v povedih Nič čudnega, da so šolarji iz stare kamene<br />
dobe izumrli. Saj vendar niso imeli knjig. Kako to učinkuje v besedilu<br />
Kaj sproži pogovor med Bobom in Slovenščino Zakaj Sta v pogovoru<br />
enakovredna sogovorca Kaj meniš o tem<br />
Meniš, da je Bobov pogled res kaj pomenil ali je bila o tem prepričana samo<br />
učiteljica<br />
Kako je učiteljica »prevedla« Bobov pogled v besede<br />
Zgodbo razplete stalna besedna zveza pametnejši odneha. Kdo je bil po tvojem<br />
mnenju pametnejši Kdo je odnehal Zakaj tako misliš<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 99
Slovenščina<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Predstavi glavni književni osebi. Skušaj ju označiti. Pri tem si pomagaj s<br />
preglednico in vanjo vpiši dele besedila, ki to pokažejo.<br />
odnos do<br />
slovenščine<br />
položaj<br />
osebe<br />
prepričanost o<br />
svojem prav<br />
strpnost<br />
Bob<br />
2. Napišite kratke odlomke iz spisov Moj odnos do knjige, kot so jih po vašem<br />
mnenju napisali Bobovi sošolci. Nato jih preberite. Izberite nekoga, ki bo<br />
odigral Slovenščino in kot učiteljica povedal mnenje o napisanem.<br />
3. Razdelite se v tri skupine. Pripravite nadaljevanje zgodbe v obliki dramskega prizora.<br />
1. skupina<br />
Napišite prizor, kako je Slovenščina prišla v zbornico in ob kavi učiteljem<br />
pripovedovala o dogodku v razredu.<br />
2. skupina<br />
Napišite prizor, kako je Bob na igrišču svojim prijateljem govoril o dogodku v<br />
razredu.<br />
3. skupina<br />
Napišite prizor, kako je Biba svoji najboljši prijateljici pripovedovala o<br />
dogodku v razredu.<br />
Zaigrajte odlomek in prizore, ki ste jih ustvarili v skupinah.<br />
4. Če se radi igrate, lahko pripravite še zabaven simpozij o pogledih. Naslov<br />
simpozija je lahko Pomen pogledov med fanti in puncami ali Kako gledajo naši<br />
učitelji.<br />
5. Napačno razumljen pogled lahko komu povzroči hude težave. Povejte svojo<br />
izkušnjo sošolcem, usmerite se predvsem na lastno doživljanje.<br />
Za pomoč:<br />
• Koga sem pogledal(a)<br />
• Kako je napačno razumel pogled in kaj je storil<br />
• Kaj sem občutil(a)<br />
• Kako se je končalo<br />
6. V knjižnici poiščite knjigi Geniji v kratkih hlačah in Geniji v dolgih hlačah.<br />
Razdelite se v dve skupini. Ena skupina naj bere eno knjigo, druga pa drugo.<br />
Berite jo verižno, tako da vsak dan eden od učencev doma prebere eno<br />
poglavje in naslednji dan sošolce seznani z vsebino. Dogovorite se, katero<br />
knjigo boste brali najprej. Ostale učence seveda spodbudimo, naj sami berejo<br />
celo knjigo in sošolcem pomagajo, če bo to potrebno. Lahko pa knjigo berete<br />
skupaj v razredu. Vsak dan eno poglavje.<br />
7. Pisatelj verjame v otroke. Napišite njegove besede o odraslih in otrocih. Na<br />
stenčasu čim bolj slikovito pripravite seznam knjig Slavka Pregla in do konca leta<br />
ob knjigi, ki jo bo kdo iz razreda prebral, prilepite obnovo, oceno, risbo …<br />
100 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
53<br />
Sledi do<br />
davnih Vitan<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Mal<br />
ROKI ROK<br />
Manj humorno kot v odlomku iz pripovedi Slavka Pregla, a še vedno<br />
nekonfliktno, je srečanje med pogledi staršev in pogledom Roka na taborjenje<br />
v Bohinju v odlomku iz Malovega Rokija Roka. Mama sina še obravnava kot<br />
nezrelega dečka, sin bi rad bil enakovreden vrstnikom – in na njegovi strani je<br />
tudi očka. Snov, vzeta iz vsakodnevnih pogovorov v družini, je sama po sebi<br />
priložnost za pogovor o pričakovanjih odraslih in otrok ter o pravilih, ki jih je<br />
pri sobivanju treba upoštevati. Ob vprašanjih iz didaktičnega instrumentarija<br />
mladi bralec razmišlja o razlogih za ravnanje književnih oseb ter skuša osebno<br />
vrednotiti Rokovo ravnanje (pisanje pisma), uvodna motivacija pa lahko<br />
zajema kar iz otrokovih izkušenj s podobnim problemom (pogovor doma ob<br />
najstnikovem odhodu).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno berejo besedilo po vlogah ter spreminjajo hitrost, barvo in<br />
register govora,<br />
• identificirajo se s književno osebo, ki doživlja dogodivščine, kakršne bi si<br />
želeli doživeti sami,<br />
• oblikujejo stališče do ravnanj književnih oseb in ga utemeljijo,<br />
• pišejo pozgodbo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Izkušenjska<br />
Ali hodi kdo v razredu k tabornikom (skavtom) Poznate koga, ki je tabornik Kaj<br />
taborniki počnejo<br />
Učenci upovedujejo svoje izkušnje in doživetja.<br />
Predstavljajte si, da bi radi prvič šli s taborniki za 14 dni v Bohinj na taborjenje.<br />
Mama bo zagotovo proti, kajne Spomni se čim več njenih pomislekov –<br />
zapisali jih bomo na levo stran table. Ti pa jo moraš prepričati – poišči čim več<br />
prepričljivih argumentov, zakaj je nujno, da greš taborit. Zapisali jih bomo na<br />
desno stran table.<br />
Učenci navajajo argumente za oziroma proti taborjenju.<br />
IGRA VLOG<br />
Učenci zaigrajo prizor (prej se pripravijo): S taborniki bi rad(a) šel (šla) na<br />
taborjenje. Prepričati moraš starša, ki pa se ne dasta zlahka …<br />
najava besedila<br />
Pisatelj Vitan Mal je napisal zanimivo povest o dečku, ki gre taborit. Preberimo<br />
odlomek.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere odlomek.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 101
čustveni premor IN izražanje doživetij<br />
Učenci podoživljajo besedilo, si uredijo vtise o njem in jih izražajo.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo odlomek in si zapišejo manj znane oziroma neznane<br />
besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen razložijo sošolci, besede<br />
uporabijo v novih povedih.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Kdo nastopa v odlomku<br />
Kaj je oče po poklicu Po čem to sklepaš<br />
Zakaj ima mama pomisleke<br />
Kaj je hotela povedati, ko se je potolkla z dlanjo po čelu<br />
Naštej vse pomisleke, ki jih ima mama.<br />
Zakaj oče misli, da bi bilo bolje, če gre na taborjenje Izpišimo povedi, ki<br />
napovedujejo njegovo odločitev.<br />
glasno branje<br />
Učenci po vlogah glasno preberejo besedilo.<br />
vrednotenje<br />
Kaj menite, ali je mama upravičeno imela pomisleke glede Rokovega taborjenja<br />
Kaj neki se bo sinu v Bohinju zgodilo To boste ugotavljali po skupinah. (Učence<br />
razdelimo na ustrezno število skupin s po tremi ali štirimi učenci.) Pisali boste<br />
podajanko. Vsakdo napiše 2 do 3 povedi, nadaljuje sošolec.<br />
nove naloge<br />
1. Oblikuj SMS-sporočilo, ki ga je Rok, ko je bil v težavah, poslal domov.<br />
2. Zapiši telefonski pogovor med Rokom in starši.<br />
3. V lokalnem časopisu so objavili … Kaj Oblikuj novico.<br />
4. Za domačo nalogo učenci napišejo dve pismi, ki ju je poslal Rok s<br />
taborjenja. (Berilo, str. 54, razdelek Nič lažjega!)<br />
5. Izvedite anketo Koliko poznamo mladinska dela Vitana Mala Treba<br />
je zbrati podatke, anketirati sošolce, rezultate obdelati in prikazati v<br />
grafu, nato pa jih predstaviti še s plakatom, ki ga bomo obesili na steno<br />
(stransko tablo). Delo si učenci, ki se javijo, razdelijo. Učitelj nadzira delo<br />
ter po potrebi pomaga in usmerja.<br />
6. Reši učni list.<br />
102 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST 1<br />
V križanki so skriti naslovi Malovih mladinskih del. Vendar pa je bil na delu<br />
tudi tiskarski škrat, ki nam je malo ponagajal. Primešal je še nekaj del drugih<br />
slovenskih avtorjev.<br />
Naslove išči v osmih smereh <br />
Srečno!<br />
(Če pa res ne bo šlo, si pomagaj s spodnjim namigom – seznamom vseh del.)<br />
Ž D I N A T I G I R B A N E P U R T S M J H<br />
V A A M T E C I T E C I K U Ž A M O J S U A<br />
S A J T E L O P A G E K E N E J L E D E N Č<br />
T X M S Ž M O B J A N R A K R A Š O K T A A<br />
O O B B A B I C A V S U P E R G A H A G Š L<br />
P G P O L E T J E V Š K O L J K I R N U K H<br />
I R C K F L A A E J M T M Z K E B V D S I H<br />
N A D U I P G I E T S R L R Z I R T R A T I<br />
J S A N R T S E P A O A E O Š C L S A R R K<br />
E U D K T C I A Š T T M R J K I E A Ž J I T<br />
P K K O R I K O R A P G A R U V D P T I O A<br />
O R A D I D P U V L A L K Ž T R O A N N M R<br />
Z I T D K A Ž O I Š M F Ž A R V S L E A Ž K<br />
R C E V N Y D N I V D G T A S A N E G O S V<br />
A E M E M A O H O Y A I W R C N E B A B W I<br />
K L L Z F V V N C Š Č S Š I R A D B I Z D J<br />
U E A Č A R O D E J N I N O V Č I Č N O R I<br />
Z V I E D R S U P E R Š P O N E U S J R H N<br />
M I H L A D N A R E V U Č N A R A N O J K E<br />
H S I B I T S O H V A D N A B S H Ž V U Ž G<br />
Z N M D Š V O H U D A Š I H N I A N D R A Ž<br />
Skrita dela:<br />
Baronov mlajši brat, Čarodejni novčič, Dvojni agent Žardna, Ime mi je Tomaž,<br />
Junaški trio M, Ledosned, Na ranču veranda, Nedelje nekega poletja, Poletje v<br />
školjki, Roki Rok, Sreča na vrvici, Teci, teci, kuža moj, Vanda, Žardna in hiša duhov<br />
Vsiljivci:<br />
Babica v supergah, Banda v hosti, Bela past, Geniji v kratkih hlačah, Gusarji<br />
na obzorju, Hiša groze, Kremplin, Košarkar naj bo!, Pestrna, Stopinje po zraku,<br />
Strupena Brigita, Super špon, Tatič, Velecirkus Argo, Zelena pošast, Zlata voda<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 103
Rešitve:<br />
(Z * je označen začetek besede.)<br />
*I A T I G I R B A N E P U R T *S *J H<br />
M *T E C I T E C I K U Ž A M O J U A<br />
*S A J T E L O P A G E K E N E J L E D E N* Č<br />
T M O B J A N R A K R A Š O *K T A A<br />
O O *B A B I C A V S U P E R G A H A *G Š L<br />
P G *P O L E T J E V Š K O L J K I R N U K H<br />
I R E T *Z *K E B D S I H<br />
N A T S L R Z I T R A T I<br />
J S A N R T S E P* A O A E O Š C *L S A R R K<br />
E U Š T M R J I E A Ž J I T<br />
P K K O R I K O *R A P G A V D P T I O A<br />
O R A P V L A L Ž *T R O A N N M R<br />
Z I D A O I Š M A V S L E A K<br />
R C N D N I V T A N E G O V<br />
A E E A *H O I N E *B A B I<br />
K L L *V N Č A D I Z J<br />
U E *Č A R O D E J N I N O V Č I Č N O I<br />
*Z *V R *S U P E R Š P O N E J R N<br />
A D N A R E V U Č N A R A *N O J E<br />
*B I T S O H V A D N A B* *S V U *G<br />
V O H U D A Š I H N I A N *D R A *Ž<br />
Skrita dela:<br />
Baronov mlajši brat, Čarodejni novčič, Dvojni agent Žardna, Ime mi je Tomaž,<br />
Junaški trio M, Ledosned, Na ranču veranda, Nedelje nekega poletja, Poletje v<br />
školjki, Roki Rok, Sreča na vrvici, Teci, teci, kuža moj, Vanda, Žardna in hiša duhov<br />
Vsiljivci:<br />
Babica v supergah, Banda v hosti, Bela past, Geniji v kratkih hlačah, Gusarji<br />
na obzorju, Hiša groze, Kremplin, Košarkar naj bo!, Pestrna, Stopinje po zraku,<br />
Strupena Brigita, Super špon, Tatič, Velecirkus Argo, Zelena pošast, Zlata voda<br />
104 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
55<br />
Sledi do<br />
davnih Erich<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Kästner<br />
DVOJČICI<br />
Odlomek iz pripovedi Dvojčici z načinom pripovedovanja razkriva<br />
otroške poglede na nove člane skupnosti – zdi se, da pripovedovalec posnema<br />
otroški zorni kot opazovanja »novih« in razmišljanja o njih. Nenavadno<br />
srečanje »dvojčic« omogoča pogovor v razredu o nadaljevanju zgodbe<br />
in skupinsko razmišljanje o vzrokih za nenavadno podobnost, didaktični<br />
instrumentarij se osredotoča na nenavadne oznake oseb ter razumevanje<br />
njihovih lastnosti. Poustvarjalnost razvija zmožnosti oblikovanja predzgodbe,<br />
uvodna motivacija pa je lahko podobna problemu v odlomku (Kaj bi se<br />
zgodilo, če bi nenadoma dobili sošolca, ki bi bil prav tak kot …)<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo, nato še sami preberejo prozno besedilo,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom in se<br />
identificirajo z junaki,<br />
• literarni svet povezujejo s svojimi izkušnjami in čustvenim svetom,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora in časa,<br />
• upovedujejo svojo predstavo književnih oseb,<br />
• določijo književne osebe,<br />
• odkrivajo motive za ravnanje književnih oseb (zakaj kdo kaj stori),<br />
• odkrivajo značajske lastnosti književnih junakov,<br />
• povezujejo dogajalni čas in prostor,<br />
• razumejo temo besedila,<br />
• s svojimi besedami pripovedujejo, kako se književno dogajanje<br />
nadaljuje,<br />
• zaigrajo odlomek pred sošolci,<br />
• obiščejo knjižnico in se seznanijo z deli pisatelja Ericha Kästnerja.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj pripravi čarobno vrečko, v kateri je toliko predmetov, kolikor je učencev,<br />
morata pa biti po dva predmeta popolnoma enaka (dve kocki, dva svinčnika,<br />
dve kredi …). Vsak učenec izvleče en predmet in poišče sošolca z enakim<br />
predmetom. Dvojica učencev poroča o skupnih lastnostih predmetov (oblika,<br />
barva, material, velikost, raba …).<br />
Ali obstaja podobnost tudi med ljudmi<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj napove Kästnerjevo besedilo, v katerem sta si glavni junakinji na las<br />
podobni.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Dober bralec interpretativno prebere odlomek.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 105
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo vtise o njej.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo odlomek (individualno) ter zapišejo manj znane in<br />
neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učitelj učencem pomaga razložiti manj znane besede (gizdalinka, termovka,<br />
herbarij …)<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci odgovarjajo na učiteljeva vprašanja.<br />
Od kod je prišel avtobus dvajsetih deklic<br />
Nad kom/čim so bili presenečeni otroci in drugi stanovalci počitniškega doma<br />
Deklici sta si po zunanjosti zelo podobni. V čem sta se pa le razlikovali (po<br />
zunanjosti), ko sta se srečali<br />
Kako je bilo ime eni in kako drugi deklici Sta imeli enak priimek<br />
Sta bili po značaju tudi enaki Naštejte značilnosti ene in druge.<br />
Kaj bi lahko povedali o Trudi in Brigiti<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo odlomek.<br />
VREDNOTENJE<br />
Katera deklica ne pozna bontona Utemeljite.<br />
Zakaj sta si deklici po zunanjosti podobni, po značaju pa ne<br />
Ali kdo pozna ljudi, ki so si po zunanjosti zelo podobni So si tudi po značaju<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci pišejo značajske lastnosti (pridevnike) Luize, Lote, Trude in Brigite<br />
(učni list 1).<br />
2. Učenci po svoji zamisli nadaljujejo zgodbo odlomka (ustno v šoli, pisno<br />
doma) (učni list 2).<br />
3. Učenci si v knjižnici sposodijo knjigo Dvojčici in jo preberejo do konca,<br />
nato poročajo o dogajanju. Zapišejo najbolj zanimiv pripetljaj dvojčic.<br />
Učitelj spodbudi učence, da preberejo še druga Kästnerjeva dela.<br />
UČNI LIST 1<br />
LUIZA<br />
LOTA<br />
TRUDA<br />
BRIGITA<br />
Njene lastnosti …<br />
106 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST 2<br />
Lota in Luiza ...<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 107
55<br />
Sledi do<br />
davnih Erich<br />
dni<br />
Kästner<br />
DVOJČICI<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo učiteljevo branje proznega odlomka iz berila, oblikujejo<br />
domišljijsko-čutne predstave književnih oseb, literarnega prostora in<br />
literarnega dogajanja,<br />
• domišljijsko-čutno predstavo književne osebe si oblikujejo tudi iz<br />
posrednih besedilnih signalov (npr. iz govora o književni osebi in načina<br />
govora književne osebe),<br />
• pri oblikovanju domišljijsko-čutne predstave dogajalnega prostora<br />
upoštevajo nekatere omejitve, ki izhajajo npr. iz zemljepisnega,<br />
zgodovinskega in drugega znanja,<br />
• spoznavajo motive za ravnanje književnih oseb,<br />
• pišejo zgodbe, v katerih glavni junaki – otroci rešujejo probleme, pri<br />
katerih so odrasli odpovedali.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj izvede »vodeno domišljijo«, s katero učence popelje na sprehod po<br />
mestu. Učenci se umirijo, udobno se zleknejo na stol, glave lahko položijo na<br />
mizo. Zaprejo oči in skušajo slediti učiteljevemu glasu. V ozadju igra umirjena<br />
glasba. Primer učiteljevega govora:<br />
Danes gremo na potep po mestu. Tiho vstanemo, gremo po stopnicah do<br />
garderobe, se preobujemo in stopimo pred šolo. Zunaj je lep sončen dan. Postane<br />
nam toplo. Sproščeno hodimo po pločniku proti mestu. Ogledujemo si izložbe,<br />
ljudi. Nasproti nam prihaja glasna skupina učencev. Umaknemo se, da se lahko<br />
srečamo. Opazujemo jih. Stari so toliko kot mi. Še malo in bodo mimo. V skupini<br />
zagledaš otroka, ki je na las podoben tebi. Ima enake oči, obraz, ustnice, celo frizura<br />
je podobna. Tudi on te zagleda. Obstaneta. Nepremično se gledata. Predrami te glas<br />
učiteljice: »Gremo.«<br />
Nato učenci opisujejo svoje doživetje.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Kaj bi bilo, če bi se to res zgodilo Bi bil ta občutek prijeten Bi vas to prestrašilo,<br />
razveselilo Kaj bi storili Podobne težave sta imeli tudi junakinji v zgodbi, ki jo je<br />
napisal Erich Kästner.<br />
Učitelj pove vsebino celotne zgodbe.<br />
Prisluhnimo odlomku iz mladinske povesti Dvojčici, ki jo je v slovenščino<br />
prevedla Vera Detela.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere odlomek. Učenci odlomek doživijo, se vanj poglobijo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebranem odlomku in o tem še ne govorijo.<br />
108 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Kaj v tem trenutku čutite do glavnih junakinj Ali razumete njuno ravnanje Kaj<br />
sta po vašem mnenju občutili ob srečanju<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo. Podčrtajo manj znane besede in zanimive<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ. Razumevanje besed ponazorijo v novih povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kje se zgodba dogaja Kraj povezuje veliko število različnih značajev, navad,<br />
podob.<br />
V preglednico napiši, kako se po tvojem mnenju obnaša navedena oseba, in ji<br />
poskušaj dati ime, ki bi ji ustrezalo.<br />
poimenovanje Kako se obnaša primerno ime<br />
gizdalinka<br />
klepetulja<br />
prastara dama trinajstih<br />
ali štirinajstih let<br />
Kakšna deklica je Truda Kakšna Brigita Poimenuj njun značaj.<br />
Vse to ste ugotavljali na osnovi izkušenj iz resničnega življenja.<br />
Povzemite književno dogajanje tistega dne. Pripovedujte ga v verigi (vsak pove<br />
eno poved).<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo besedilo.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo zgradbo besedila. Ugotovijo, da ima odlomek veliko<br />
dvogovora.<br />
VREDNOTENJE<br />
Kako sta deklici sprejeli srečanje s svojo »zrcalno podobo« Opiši ravnanje Luize.<br />
Kako pa svoje doživljanje pokaže Loti<br />
Sta si Luiza in Loti podobni tudi po značaju Ob koščkih književnega dogajanja<br />
prikaži njuna značaja.<br />
LOTI<br />
LUIZA<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 109
Kako so ostali, predvsem odrasli, sprejeli prihod dvojčice v tabor Meniš, da se je<br />
upravnici začelo dozdevati, kaj to pomeni<br />
Meniš, da je zgodba izmišljena Ali se med vsemi otroki na svetu lahko najdeta<br />
dve enaki deklici, ki se nista še nikoli videli<br />
Snov za zgodbo je vzeta iz resničnega življenja. Kako imenujemo tako pripoved<br />
To je realistična pripoved.<br />
Je delo namenjeno odraslim ali mladini (Knjiga Dvojčici je mladinska povest.)<br />
Meniš, da se tudi odrasli lahko česa naučijo iz mladinskih del<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Zanimivo je tudi to, da obe deklici pišeta dnevnik. Kaj sta po tvojem<br />
mnenju zapisali vanj o tem dnevu Napiši njun dnevniški zapis.<br />
2. Kaj meniš, da je upravnica izvedela, ko je Loti povedala svoj rojstni<br />
datum Napiši kratek dialog med Loti in upravnico.<br />
Gospa Mutezius pomoči pero v črnilnik: »Torej, kdaj si rojena«<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
____________________________________________________________<br />
3. Napiši spis Srečal(a) sem svojega dvojčka/svojo dvojčico.<br />
4. Kuharica je o nenavadnih deklicah povedala svoji prijateljici, ta pa<br />
sosedu, ki je bil čisto po naključju novinar in je v dogodku videl zanimivo<br />
novinarsko zgodbo. Bodi ti ta novinar, napiši časopisni članek in ga<br />
seveda opremi s sliko (riši, izreži …).<br />
5. Poiščite knjigo v šolski knjižnici in jo preberite. V razredu si lahko<br />
ogledate tudi film in se nato pogovorite o celotni zgodbi.<br />
110 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
58<br />
Sledi do<br />
davnih Erich<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Kästner<br />
EMIL IN DETEKTIVI<br />
Kratek odlomek z začetka Kästnerjeve pripovedi Emil in detektivi<br />
bralca seznanja z možnostjo samostojnega dograjevanja »praznih mest« v<br />
besedilu: pisatelj ne pove natančno, kdo so književne osebe, zato dobi bralec<br />
priložnost, da vse to dopolni sam. V ospredju obravnave tega odlomka torej<br />
ni tema oziroma vsebina besedila, ampak način, kako lahko pisatelj začne<br />
zgodbo – v središču dogajanja. Vse to poudarja tudi didaktični instrumentarij,<br />
ki med poustvarjalnimi dejavnostmi predlaga napovedovanje nadaljevanja<br />
zgodbe na podlagi originalnih ilustracij iz knjige. V fazi uvodne motivacije<br />
lahko steče pogovor o branju in bralčevih pričakovanjih, o tem, katere<br />
zgodbe so napete in zakaj ipd. (medbesedilna motivacija).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila – mladinska detektivka,<br />
• besedilo samostojno berejo,<br />
• pripovedujejo o svojem doživljanju literature,<br />
• spoznavajo tujo mladinsko književnost,<br />
• usvajajo literarnovedne pojme, in sicer na ravni njihove rabe in<br />
razumevanja: kriminalka ali detektivka.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Branje zgodbe učitelj naveže na predhodno poznavanje književnega dela<br />
Leopolda Suhodolčana Stopinje po zraku. Učenci lahko odlomek preberejo za<br />
domačo nalogo; učitelj jih tudi vpraša, ali poznajo zgodbo Dvojčici ali Pikica in<br />
Tonček.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj napove branje detektivke nemškega avtorja Ericha Kästnerja.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo, pripravijo na poslušanje.<br />
BRANJE<br />
Učenci preberejo posamezne odlomke besedila.<br />
ČUSTVENI PREMOR IN IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Po branju učenci uredijo vtise ter pripovedujejo o svojem doživljanju in<br />
razumevanju zgodbe.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učitelj se z učenci pogovori o nerazumljivih besedah.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 111
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci dobijo delovni listič z naslednjima nalogama (učitelj ju lahko predstavi<br />
tudi ustno):<br />
Označi književne osebe v odlomku.<br />
Opiši dogajalni prostor.<br />
Izbrani učenec (ki ga detektivske zgodbe seveda zanimajo) predstavi plakat<br />
– DETEKTIVSKE ZGODBE ZA VELIKE IN MAJHNE, na katerega se je predhodno<br />
pripravil z obiskom knjižnice.<br />
Učenci ustno ponovijo, katere so glavne značilnosti detektivk ali kriminalk.<br />
58<br />
Sledi do<br />
davnih Erich<br />
dni<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci napišejo poustvarjalno besedilo – nadaljevanje zgodbe na podlagi navodil<br />
iz berila (stran 59).<br />
Kästner<br />
EMIL IN DETEKTIVI<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno tiho berejo literarno besedilo,<br />
• domišljijsko-čutno predstavo književne osebe si oblikujejo iz posrednih<br />
besedilnih signalov (npr. govora o književni osebi ali iz načina govora<br />
književne osebe),<br />
• razvijajo sposobnost razumevanja in doživljanja dogajalnega prostora,<br />
• zaznavajo in povezujejo dogajalni čas in prostor,<br />
• pišejo zgodbe, v katerih glavni junaki – otroci rešujejo probleme, pri<br />
katerih so odrasli odpovedali,<br />
• upovedujejo svoje domišljijske svetove in pri tem poglabljajo<br />
literarnoestetska doživetja,<br />
• pripravijo govorni nastop.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj se z učenci pogovarja o knjigah in filmih, v katerih nastopajo mladi<br />
detektivi, ki vedno nekaj raziskujejo (npr. Pet prijateljev, Pozabljeni zaklad itd.).<br />
Učenci pripovedujejo o svojem doživljanju teh glavnih oseb.<br />
Temu sledi pogovor o delu detektivov; učenci napišejo, na kaj pomislijo, ko slišijo<br />
besedo detektiv.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi v vašem berilu je odlomek iz knjige, ki govori o detektivskem delu.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in usmerijo pozornost na poslušanje. Berila so še zaprta.<br />
112 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR IN IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci si uredijo vtise in izražajo svoja doživetja.<br />
TIHO BRANJE IN RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane besede, v pogovoru z<br />
učiteljem se oblikuje razlaga besed, ki jih niso razumeli.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kam bo odpotoval Emil<br />
Koga bo tam obiskal<br />
Kaj o tem kraju meni gospa Wirth<br />
Zakaj mama ne more oditi z njim na pot<br />
Kdo bo tam na postaji pričakal Emila<br />
Kateri poklici se omenjajo v besedilu<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali vam je takšno besedilo všeč Kakšen je bil Emilov odnos do staršev, do<br />
starejših<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Napišejo zgodbo, v kateri Emil razreši skrivnostni umor.<br />
2. Napišejo pismo, ki ga je Emilu pisal njegov bratranec iz Berlina.<br />
3. Narišejo strip, v katerem nastopa Emil, ki razreši bančni rop.<br />
4. Pripravijo poročilo o dogodku, ki ga razrešujejo detektivi, in govorno<br />
nastopajo.<br />
5. Izdelajo plakat z naslovom Išče se …<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 113
61<br />
Sledi do<br />
davnih Astrid<br />
dni<br />
Lindgren<br />
DETEKTIVSKI MOJSTER BLOMKVIST<br />
Tematska analiza besedila<br />
Odlomek je za obravnavo pomemben, saj uvaja sklop besedil,<br />
v katerem je izpostavljena osrednja književna oseba oziroma celo kak<br />
znamenit književni junak. Do takih (klasičnih) junakov berilo pripelje bralca<br />
tako, da mu najprej ponudi vrstnika kot najpomembnejšo književno osebo,<br />
ki se ji zgodi nekaj nenavadnega, izjemnega. Odlomek iz pripovedi Astrid<br />
Lindgren je prava priložnost za prehod h klasičnim junakom: trinajstletni<br />
deček se spremeni v privatnega detektiva in skuša razvozlati skrivnostni<br />
vlom. Didaktični instrumentarij usmerja bralčevo pozornost h književni osebi,<br />
hkrati pa pojasnjuje način pripovedovanja in kategorijo pripovedovalca.<br />
Uvodna motivacija je lahko gibalna igra (npr. ponazarjanje detektivovega<br />
raziskovanja v razredu – skupinska improvizacija).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo umetnostno besedilo, ki ga bere učitelj, in ga nato še sami<br />
glasno preberejo,<br />
• po poslušanju označijo besedilo na podlagi lastnega doživljanja,<br />
• oblikujejo si domišljijsko predstavo dogajalnega prostora,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z besedilom in literarni svet povezujejo s<br />
svojim izkušenjskim in čustvenim svetom,<br />
• razvijajo zmožnost identifikacije,<br />
• opredelijo in opišejo nastopajoče osebe,<br />
• upovedujejo domišljijske svetove,<br />
• seznanijo se s pojmom prvoosebni in tretjeosebni pripovedovalec,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob besedilu.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učencem pokaže sliko (priloga 1) in jih spodbudi, da pripovedujejo<br />
o osebi na njej. Kaj je naredil Zakaj je to naredil Ali se jim zdi prav, da je to<br />
naredil<br />
Kdo bo rešil ta primer Kdo so privatni detektivi<br />
Ali ste že kdaj slišali za vlom Ali se je kakšen vlom zgodil v vaši bližini<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj pove, da bodo brali zgodbo o detektivu Blomkvistu, ki jo je napisala Astrid<br />
Lindgren.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo vtise o njej.<br />
114 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izrazijo mnenje o dogodku. Razmislijo, ali so kaj podobnega že sami<br />
doživeli. Povedo, kaj mislijo o mladem junaku.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci samostojno preberejo besedilo in si izpišejo neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Ob pomoči SSKJ razložijo neznane besede.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kje se zgodba dogaja<br />
Kdo je glavna književna oseba v odlomku<br />
Zakaj se v prvem odlomku Kalle ne more takoj odločiti, da bi poiskal pomoč pri<br />
policiji<br />
Zakaj se je Kalle odločil, da bo pisal policiji<br />
Ali bo pismo napisal v svojem imenu<br />
Kako je napisal pismo Ali je v njem kakšna napaka<br />
Kaj ti te napake povedo<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbrani učenci glasno berejo besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Učenci obnovijo besedilo.<br />
Opredelijo in opišejo glavnega junaka.<br />
Pojasnijo, kakšno se jim zdi njegovo ravnanje. Kako bi oni ravnali na njegovem<br />
mestu<br />
Kdo je avtor besedila Učenci pripovedujejo o drugih avtoričinih delih, ki jih<br />
poznajo.<br />
Kdo je pripovedovalec v besedilu Opazujte prvo poved. V kateri osebi je<br />
napisana Ali je celotno besedilo napisano v tretji osebi Kateri del je napisan v<br />
prvi osebi<br />
Pisateljica je vsevedni pripovedovalec. Kaj to pomeni<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci napišejo oglas za privatnega detektiva (priloga 2).<br />
Učenci napišejo razplet zgodbe v prvi osebi.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 115
PRILOGA 1<br />
PRILOGA 2<br />
OGLAS ZA PRIVATNEGA DETEKTIVA<br />
___________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
___________________________________________________________<br />
116 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
63<br />
Sledi do<br />
davnih Katherine<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Paterson<br />
MOST V TERABITIJO<br />
Deklica Leslie v odlomku iz pripovedi Katherine Paterson Most v<br />
Terabitijo je osrednja književna oseba, ki pa jo bralec sreča v njej nenaklonjeni<br />
stvarnosti – skupnost mlajših in starejših otrok namreč zaznamujejo spori,<br />
nesporazumi in krivice (npr. zastraševanje mlajših), kar je lahko ustrezna<br />
spodbuda za pogovor o tovrstni problematiki v razredu. Odlomek torej<br />
razkriva vrsto tem, tj. konflikt med otroki, maščevanje, možnosti nenasilnega<br />
reševanja konfliktov ipd. – vse to lahko spremlja tudi dejavnosti po govornem<br />
nastopu, ki ga predlaga didaktični instrumentarij kot poustvarjalno dejavnost<br />
(ob tem ko razvija zaznavanje in razumevanje književnih oseb v odlomku), iz<br />
očrtane sporočilnosti pa lahko izhaja tudi uvodna motivacija.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• berejo besedilo, in sicer tiho ter glasno po vlogah,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo književnih oseb, literarnega<br />
prostora in dogajanja,<br />
• ločujejo glavne in stranske osebe, oblikujejo lastno stališče do ravnanja<br />
književnih oseb in ga znajo utemeljiti,<br />
• vživijo se v stališča različnih književnih oseb ter pripovedujejo in pišejo z<br />
njihovega stališča,<br />
• pišejo predzgodbo in pozgodbo,<br />
• prozno besedilo preoblikujejo v dramsko, izdelajo lutke in nastopajo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Med glavnim odmorom moraš na stranišče. Tja prideš sam. Nenadoma se za<br />
tabo glasno zaprejo vrata in obstopita te dva ogromna devetošolca. Vsi na šoli se<br />
ju bojijo, saj sta znana poulična pretepača, imata svojo klapo. Od tebe zahtevata<br />
5 evrov ali da jima izročiš svoj star mobilni telefon. Kaj boš naredil<br />
Kaj storiti, če te starejši učenci na šoli izsiljujejo<br />
najava besedila<br />
Danes bomo prebrali odlomek povesti Most v Terabitijo, delo je napisala večkrat<br />
nagrajena ameriška pisateljica Katherine Paterson.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj najprej obnovi odlomek v berilu čim bolj zvesto izvirniku. Nato besedilo<br />
prebere.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 117
izražanje doživetij<br />
Učenci besedno in nebesedno izražajo svoje vtise.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo odlomek in si podčrtajo oziroma izpišejo manj znane in<br />
neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede (besedne zveze), ki jih niso razumeli, njihov pomen razložijo<br />
sošolci. Besede uporabijo v novih povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Zakaj ima poglavje naslov Obračun z velikanom Kdo je velikan, zakaj<br />
Naštej imena deklet, ki sodijo v skupino velikanov. Kaj počno Ali se ti zdi prav,<br />
kar so počele<br />
Koliko so stare deklice, ki jih velikanke izsiljujejo Kaj bi ti svetoval(a) mlajšim<br />
otrokom<br />
Označi tri deklice, Janice, Wilmo in Bobby.<br />
Reši prvi dve nalogi na učnem listu.<br />
Književne osebe so se na dogodek odzvale zelo različno. Kako se je odzvala May<br />
Belle Kako pa Jess in Leslie<br />
Pripoveduj, kaj se je zgodilo na avtobusu, tako kot bi to povedali May Belle,<br />
Leslie, Jess.<br />
Kako bi sam(a) ravnal(a), če bi bil(a) na Jessovem mestu<br />
Knjiga ima nenavaden naslov − le kaj naj bi pomenil Kaj si predstavljaš<br />
Reši 3. nalogo na učnem listu.<br />
glasno branje<br />
Učenci berejo glasno po vlogah.<br />
nove naloge<br />
1. Dokončaj nalogi na učnem listu (4. in 5. naloga).<br />
2. Obnovi dogajanje na avtobusu in dogodke po tem v največ 10 povedih.<br />
3. Predstavi zbirko Andersenovi nagrajenci. Komu in zakaj se dodeljuje<br />
Andersenova nagrada Poišči v knjižnici, katere knjige so izšle v zbirki<br />
Andersenovi nagrajenci. Pobrskaj po policah, preberi kako knjigo (morda si<br />
jo že) in jo na kratko predstavi sošolcem.<br />
4. Govorni nastop (berilo, str. 65).<br />
5. Učenci se razdelijo v skupine in pripravijo dramski prizor – dramatizirajo<br />
odlomek v berilu (naslednja ura).<br />
118 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST<br />
K. Paterson, Most v Terabitijo<br />
S sosedom se najprej tiho posvetujta o nalogi, rešitev pa napišita le, če se<br />
oba strinjata.<br />
1. Oštevilči potek dogajanja.<br />
_____ May Belle so ukradli tvinkije.<br />
_____ May Belle je na avtobus prinesla zavitek tvinkijev.<br />
_____ Oba (Jess in Leslie) May Belle prisežeta, da bodo obračunali z Janice.<br />
_____ Jess May Belle posvari.<br />
_____ Jess odkloni fizično obračunavanje.<br />
_____ Glasno se je pohvalila sošolki.<br />
_____ Od Jessa zahteva, naj obračuna z Janice Avery.<br />
_____ Leslie potolaži May Belle, da se bodo Janice maščevali.<br />
2. Poišči napačne trditve in jih zamenjaj s pravilnimi. Svoj odgovor utemelji.<br />
Leslie in Jess sta brat in sestra.<br />
May Belle in njenim sošolkam drugošolkam nagajajo starejše deklice.<br />
May Belle je od doma prinesla čokoladne bonbončke.<br />
Jess je bil ljubosumen, ker njemu oče ni prinesel tvinkijev.<br />
Jess ve, da bo s pretepanjem Janice vse uredil.<br />
Jess je tako velik kot tri starejše deklice.<br />
Na šoli raziščejo vse pretepe.<br />
Leslie in Jess skujeta načrt za maščevanje.<br />
Zgodba se dogaja na Škotskem.<br />
Naslednje naloge reši sam(a).<br />
3. Česa sta se po tvojem mnenju domislila Jess in Leslie − kako sta<br />
obračunala z velikankami<br />
Zapiši nadaljevanje zgodbe.<br />
4. Predstavljaj si, da je pisateljica Katherine Paterson na svojem računalniku<br />
ponesreči izbrisala prav vsa poglavja svoje knjige. Ostalo ji je le kazalo.<br />
Pomagaj ji napisati manjkajoča poglavja – izberi si eno, katerokoli, in<br />
napiši svojo zgodbo.<br />
(Naslovi poglavij v knjigi: Jesse Oliver Aarons mlajši, Leslie Burke, Najhitrejši<br />
petošolec, Vladarja Terabitije, Obračun z velikanom, Prihod princa Terriena,<br />
Zlata soba, Velika noč, Zli urok, Čudoviti dan, Ne!, V škripcih, Gradnja mostu)<br />
5. Našel(la) si dnevnik ene od deklic velikank. Ker te je premagala<br />
radovednost (čeprav to ni prav!), pokukaš v dnevnik in prebereš prav tisti<br />
zapis, ki govori o … Zapiši.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 119
63<br />
Sledi do<br />
davnih Katherine<br />
dni<br />
Paterson<br />
MOST V TERABITIJO<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• se seznanijo z delom ameriške pisateljice Katherine Paterson Most v<br />
Terabitijo,<br />
• izvedo, da je pisateljica prejela Andersenovo nagrado za življenjsko delo,<br />
• poslušajo branje odlomka iz berila,<br />
• samostojno glasno in tiho berejo,<br />
• seznanijo se z osrednjima književnima osebama Leslie in Jessom in ju<br />
opišejo,<br />
• spoznajo in predstavijo tudi ostale književne junake, ki nastopajo v<br />
odlomku,<br />
• identificirajo se z glavnim junakom in literarni svet povezujejo s svojim<br />
izkušenjskim in čustvenim svetom,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora in časa,<br />
• razvijajo asociativne sposobnosti, iščejo osrednjo temo in nizajo svoje<br />
asociacije ob njej,<br />
• ločijo realni in domišljijski svet,<br />
• upovedujejo podobe, čustva in razpoloženja obeh književnih oseb in<br />
utemeljujejo podatke iz besedila.<br />
Dodatne dejavnosti<br />
Preberejo celo knjigo Most v Terabitijo (lahko tudi kot branje v nadaljevanjih) in<br />
pripravijo govorni nastop.<br />
O AVTORICI<br />
Katherine Paterson je bila rojena leta 1932 na Kitajskem, kjer sta bila njena<br />
starša ameriška misijonarja. Njen prvi jezik je bila kitajščina. Zaradi vojne se je<br />
bila družina prisiljena umakniti s Kitajske in se vrniti v ZDA. Zaradi očetove nove<br />
naloge so se pogosto selili. Do konca srednje šole je zamenjala več kot dvanajst<br />
šol. Liki v njenih knjigah so refleksije njenega otroštva, ko je izkusila, kaj pomeni<br />
biti drugačen. Pred zasmehovanjem se je umikala v knjižnico, kjer je pomagala<br />
pri urejanju knjig in postala požrešna bralka. Pravi, da ji je knjižnica pomagala<br />
ohraniti prisebnost.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Anja Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
Katherine Paterson je po diplomi eno leto učila v šoli v majhnem mestu,<br />
podobnem tistemu, ki ga je opisala v knjigi Most v Terabitijo. Nato je štiri<br />
leta delala kot misijonarka na Japonskem. Po vrnitvi v ZDA se je poročila in<br />
si ustvarila družino. Preden se je začela preživljati kot pisateljica, je pisala<br />
didaktične naloge, v prostem času pa je pisala zgodovinsko fikcijo, ki se dogaja<br />
na Japonskem. Knjiga je prejela nacionalno knjižno nagrado.<br />
Most v Terabitijo je prva knjiga, katere dogajanje ni postavljeno na Japonsko.<br />
Knjiga je prejela medaljo Newbery medal.<br />
Nadaljevala je pisanje fikcijskih romanov za mlade in je znana po svojem<br />
razumevanju otrok, ki so postavljeni v težavne situacije.<br />
120 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
O ROMANU<br />
Most v Terabitijo govori o domišljijskem svetu. Kraljestvo Terabitija je stvarjenje<br />
dveh otrok, ki živita v majhni vasi. Jess Aarons je sramežljiv deček, ki ga družina<br />
in prijatelji ne razumejo, sam pa se tega zaveda. Leslie Burke se je ravno preselila<br />
v vas in čuti, da ne sodi v skupnost vaščanov. Skupaj naredita skrivališče v gozdu.<br />
Tam živita drugačno življenje od tistega na drugi strani potoka. A Terabitija<br />
ni varna, kot se morda zdi. Otroški vsakodnevni problemi se ne zaustavijo pri<br />
grajskem zidu in resnično življenje kmalu vdre v domišljijsko kraljestvo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Kaj, če bi bili vsi ljudje enaki Če bi bili vsi videti enaki, če bi govorili enako in se<br />
vedli enako Učenci ugotovijo, da bi bilo precej dolgočasno.<br />
Poleg tega ne bi bilo posameznikov, kot so Jolanda Čeplak, Tone Pavček, Jernej<br />
Šugman ali Walt Disney. Ti ljudje in drugi, ki so postali slavni, bi nam verjetno<br />
lahko pripovedovali o svojem otroštvu kot o času, ko so jih sošolci označili za<br />
drugačne. Starši nam govorijo, da smo edinstveni, da smo nekaj posebnega in se<br />
zaradi tega počutimo lepo. Sami pa do drugih ljudi včasih s temi istimi besedami<br />
nastopamo nesramno ali celo sovražno.<br />
Pogovor o tej dvojnosti – želimo si biti nekaj posebnega, obenem pa ne<br />
prenesemo posebnosti pri drugih.<br />
Kakšni so »drugačni« ljudje Učenci opišejo svoja občutja do njih. Razmišljajo,<br />
kako se počutijo »drugačni« otroci, ljudje. Poskusite se vživeti v »drugačnega«<br />
človeka. Bi svoje talente kazali in se z njimi bahali ali bi jih skrivali in poskušali biti<br />
čim bolj običajni ter se spoprijateljiti z »navadnimi« otroki<br />
Navezava na temo prijateljstva. Kdo lahko postane tvoj prijatelj Zakaj sta prav<br />
vidva najboljša prijatelja Kaj počneta skupaj Kakšne so vajine igre Se počutita<br />
kdaj drugačna od drugih Se vama zdi, da so določene stvari skupne le vama<br />
Na srečo se »drugačni« ljudje pogosto najdejo med seboj. Tako kot junaka<br />
romana Most v Terabitijo. Tudi onadva sta drugačna. Jess je deček, ki ves čas riše.<br />
Leslie se smešno oblači in je hrano, ki se zdi drugim otrokom nenavadna. Tudi<br />
Lesliejina starša sta drugačna, zaradi njunega svobodnjaškega razmišljanja ju<br />
imenujejo hipija. Leslie tudi raje teče z dečki, kot se igra z deklicami.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Pisateljica Katherine Paterson nam bo v odlomku spregovorila o odnosih v<br />
razredu.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE IN <strong>DO</strong>ŽIVLJANJE BESEDILA<br />
Učenci poslušajo učiteljevo interpretativno branje.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učitelj usmeri pozornost na glavna junaka: Leslie in Jessa. Učenci prosto<br />
pripovedujejo o njunem značaju, medsebojnem odnosu, odnosu do sošolcev in<br />
sošolk.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 121
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo odlomek in podčrtajo manj znane ali neznane besede ter<br />
imena, ki jih je težko izgovoriti.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen besed razložijo sošolci ali pa jih v<br />
skupini poiščejo v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj ustno postavlja vprašanja o vsebini, učenci pa odgovarjajo (tudi na<br />
vprašanja v berilu).<br />
Kako je Leslie poimenovala bitja, ki grozijo Terabitiji<br />
Kdo so bila ta bitja v resnici in kaj jim je dajalo premoč nad ostalimi otroki<br />
Naštej imena deklet, ki sodijo v skupino velikank. Kaj počnejo<br />
Koliko so stare deklice, ki jih velikanke izsiljujejo<br />
Kako se je po tvojem mnenju treba vesti, da se vsaj malo zaščitiš pred<br />
velikankami Kdo je prekršil to pravilo Zakaj in kako ga je prekršila oziroma<br />
zaradi česa je nanj pozabila<br />
Pripoveduj, kaj se je dogajalo na šolskem avtobusu.<br />
Preberi in izpiši stavek, ki nakazuje nesrečo, ki bo prišla.<br />
Kdaj se zgodi nesreča<br />
Kako se na dogodek odzovejo književne osebe Kako se odzove May Belle in<br />
kako Jess in Leslie<br />
Kakšen kompromis dosežejo<br />
Učenci ob miselnem vzorcu zapišejo, kakšen se jim zdi posamezen junak, ki<br />
nastopa v odlomku.<br />
Viri in literatura:<br />
PATERSON, Katherine:<br />
Most v Terabitijo, Mladinska<br />
knjiga, Ljubljana,<br />
1999 (Zbirka Andersenovi<br />
nagrajenci)<br />
http://en.wikipedia.org/<br />
wiki/Katherine_Paterson<br />
http://www.terabithia.<br />
com/books/terabithia.<br />
html<br />
http://www.terabithia.<br />
com/about.html<br />
http://www.terabithia.<br />
com/questions.html<br />
http://www.rtvslo.si/<br />
knjiznicazamlade/arhiv.<br />
phpop=read&id=225<br />
Slovar slovenskega<br />
knjižnega jezika<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci po vlogah glasno preberejo odlomek.<br />
analiza zgradbe besedila IN VREDNOTENJE<br />
Pogovor se osredotoči na vloge Leslie in Jessa ter May Belle. Učenci predstavijo<br />
njihove značajske lastnosti.<br />
Pri May Belle primerjajo lastnosti z miselnim vzorcem na tabli in dodajo nove<br />
ugotovitve.<br />
V odlomku lahko ločiš tri dele. Katere Opredelimo čas in kraj dogajanja.<br />
Dva učenca pripovedujeta svoj del zgodbe. Primerjamo značaje junakov. Učenci<br />
povedo, kakšen je slog pisateljičinega pisanja in ali jim je tak slog všeč.<br />
Učenci ustno obnovijo odlomek.<br />
V čem so podobni Leslie in Jessu ter May Belle Pripovedujejo o lastnih dejanjih,<br />
ki so podobna junakovim. Podajo svoje mnenje o junakih.<br />
122 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
NOVE NALOGE<br />
1. Razmišljanje o tem, zakaj nosi knjiga naslov Most v Terabitijo.<br />
2. Obisk knjižnice in seznanitev z delom pisateljice.<br />
3. Branje knjige v celoti (učni list).<br />
4. Priprava govornega nastopa ob pomoči navodil v berilu.<br />
5. Priprava predstave na grafoskopu.<br />
UČNI LIST: Pogovor o knjigi<br />
• Roman ima dva kraja dogajanja: Lark Creek, resničen kraj, in<br />
Terabitijo, domišljijski svet. Opredeli razlike med obema. Iz knjige<br />
izpiši besede, ki opisujejo oba svetova.<br />
LARK CREEK<br />
TERABITIJA<br />
-<br />
Vpiši posamezne elemente dogajanja v diagram.<br />
Roman Katherine Paterson je bogat s podobami. Med branjem razmišljaj<br />
o tem, kako moč domišljije pomaga Jessu in Leslie videti preko<br />
vsakodnevnega življenja. Razmišljaj tudi o tem, kako sta se Jess in Leslie<br />
povezala v razumevanju drug drugega in kako ljudje razvijejo pogum, da se<br />
soočijo z vsakodnevnimi izzivi, velikimi in majhnimi.<br />
Terabitijo je Leslie poimenovala po nekem drugem dobro znanem<br />
domišljijskem svetu, ki ga bralci poznajo iz zbirke knjig Zgodbe iz Narnije.<br />
Med branjem poišči podobnosti med obema domišljijskima svetovoma.<br />
Katere domišljijske svetove iz knjig še poznaš oziroma v katerih knjigah<br />
junaki potujejo v domišljijski svet<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 123
66<br />
Sledi do<br />
davnih Mark<br />
dni<br />
Twain<br />
PRIGODE TOMA SAWYERJA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Prvi »klasični« junak v drugem razdelku je znameniti Tom Sawyer –<br />
odlomek prikazuje nasprotje med cvetočo naravo, ki sama po sebi vabi k<br />
pustolovščini in brezdelju, ter zoprno nalogo, ki jo je osrednji osebi pripovedi<br />
naložila teta Polly. Hkrati pa je besedilo tudi duhovit prikaz dečkove<br />
iznajdljivosti, saj z igro in spretnim preobračanjem dejstev in tudi Benovega<br />
stališča do zamudnega opravila doseže, kar bi rad. Prav zato je odlomek tudi<br />
možnost za razpravljanje o lastnostih osrednje književne osebe; didaktični<br />
instrumentarij več pozornosti namenja razvijanju zgodbe ter napovedi<br />
njenega nadaljevanja, spodbuja pa tudi razmišljanje o vzrokih za nalogo,<br />
ki jo je Tomu naložila teta. Uvodna motivacija je lahko medbesedilna, če<br />
učitelj predvideva, da učenci poznajo književnega junaka, sicer pa lahko<br />
napovedujejo vsebino knjige (lastnosti oseb, zgodba) na podlagi naslovne<br />
ilustracije.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• preberejo odlomek iz knjige,<br />
• razvijajo zmožnost ustvarjalnega dialoga z umetnostnim besedilom –<br />
literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim svetom,<br />
• razumejo zaporedje dogodkov,<br />
• identificirajo se s knjižnim junakom, saj se zgodba snovno veže na<br />
otrokov doživljajski svet,<br />
• oblikujejo lastno stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo<br />
utemeljiti,<br />
• opazijo, da je značilnost besedila živost, duhovitost in igrivost,<br />
• opišejo glavno književno osebo,<br />
• določijo dogajalni čas in prostor,<br />
• zaznavajo in pripovedujejo, katere značajske lastnosti ima glavni junak in<br />
katere ostali junaki v zgodbi,<br />
• odgovarjajo na vprašanja v berilu in izpisujejo povedi, ki jim pomagajo<br />
pri iskanju odgovorov,<br />
• pripovedujejo o junaku iz odlomka,<br />
• nadaljujejo odlomek.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj vpraša učence, pri katerih opravilih pomagajo staršem.<br />
Ali pomagajo z veseljem Ali jim je delo kdaj odveč Kaj si takrat mislijo Kako si<br />
delo olajšajo Ali so že kdaj dosegli, da je njihovo delo opravil nekdo drug, brat<br />
ali sestra, prijatelj ...<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Pa poglejmo, kaj se je dogajalo Tomu Sawyerju na lepo sobotno dopoldne.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
124 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Boljši bralci glasno berejo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci v tišini zberejo vtise o prebranem.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo o vtisih, ki jih je zgodba naredila nanje.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho še enkrat preberejo besedilo in si označijo neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Ob pomoči SSKJ razložimo neznane besede, učenci jih nato uporabijo v povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kako se je Tom počutil na sobotno jutro in zakaj<br />
Kako bi si Tom lahko kupil zamenjavo dela<br />
Pisatelj pravi, da ga je, potem ko je opustil misel o nakupu zamenjave dela, obšel<br />
navdih. Kaj pomeni, da je Toma obšel resnično velik, mogočen navdih<br />
Koga je pleskar prvega zagledal prihajati proti njemu<br />
Kam je bil Ben namenjen<br />
Kako se je igral<br />
Poiščite v berilu glasove, s katerimi je posnemal parnik, in jih izpišite v zvezek.<br />
Kako posnemamo različne živali (priloga 1)<br />
Medtem ko se je Ben približeval, se je Tomu utrnila ideja. Kakšna<br />
GLASNO BRANJE<br />
Posamezni učenci še enkrat preberejo odlomek.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Kje se zgodba dogaja<br />
Kdaj se zgodba dogaja V katerem letnem času Kako to veš<br />
Kdo je glavni junak<br />
Kakšna je narava v tem letnem času in kakšno je junakovo razpoloženje<br />
Primerjaj ju!<br />
Katere značajske lastnosti ima Tom Kaj pa Ben Ali najdeš kakšne podobnosti<br />
med Tomovim in tvojim značajem Kaj pa velike razlike<br />
Poišči čim več pridevnikov, s katerimi bi označil(a) Toma (priloga 2).<br />
VREDNOTENJE<br />
Učenci obnovijo zgodbo.<br />
Učenci razmišljajo, zakaj je moral Tom na lepo sobotno dopoldne pleskati ograjo.<br />
Mark Twain je napisal več pripovedi o pustolovščinah mladih junakov, najbolj<br />
znan je Tom Sawyer. Ali morda poznate še kakšnega<br />
O prigodah Toma Sawyerja in Huckelberryja Finna je posnet tudi film. Ali si ga je<br />
kdo ogledal Ti je bil film všeč<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci napišejo nadaljevanje zgodbe.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 125
PRILOGA 1<br />
V oblačke napiši, s katerimi glasovi bi posnemal(a) te živali.<br />
126 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 2<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 127
70<br />
Sledi do<br />
davnih Fran<br />
dni<br />
Levstik<br />
MARTIN KRPAN Z VRHA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Užitek pripovedovanja, pričakovanja zgodbe, vznemirljivo potovanje<br />
v svet, ki ga ni več, hkrati pa preoblikovanje klasičnega besedila v (sodobni)<br />
strip – vse to uokvirja šolsko interpretacijo Levstikovega Martina Krpana.<br />
Izbrani odlomek je »priprava« na podrobnejšo obravnavo besedila v višjih<br />
razredih, hkrati pa ponazarja razliko med avtorjem in pripovedovalcem. Ta<br />
razlika je, hkrati z zaznavanjem posebnosti dogajalnega časa in načinov<br />
njegovega izražanja, tudi značilnost didaktičnega instrumentarija, ki v<br />
drugem delu spodbuja tudi primerjavo med prvotnim besedilom in njegovo<br />
predelavo v strip. Bi torej uvodna motivacija lahko izhajala iz pogovora o<br />
tem, kaj je strip, kdo so njegovi junaki in kakšne so zgodbe v njem<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno in tiho berejo odlomek iz knjige,<br />
• utrjujejo si stališče o pomembnosti književnega sveta,<br />
• identificirajo se s književnim junakom,<br />
• zgodbo povežejo s svojimi željami,<br />
• razvijajo zmožnost za identifikacijo, upovedujejo domišljijske svetove<br />
tako, da postavijo sebe za osrednjo književno osebo in projicirajo svoje<br />
lastnosti v književne junake,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora in časa,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z besedilom in literarni svet povezujejo s<br />
svojim izkušenjskim in čustvenim svetom.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Čarobna vrečka<br />
Učitelj pripravi čarobno vrečko z listki imen znanih junakov: Harry Potter, Peter<br />
Klepec, Pika Nogavička … V vrečki ni Martina Krpana.<br />
Nekaj učencev iz vrečke izvleče svoj listek. Razložijo, v čem so junaki posebni.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj napove, da bodo spoznali še enega izjemnega junaka.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere odlomek iz knjige. Berila so še zaprta.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo besedilo in poglobijo vtise.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učitelj učencem razdeli liste, na katere narišejo Martina Krpana, kot si ga sami<br />
predstavljajo po prebranem odlomku.<br />
128 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
TIHO BRANJE<br />
Učenec je z berilom sam. Poišče in izpiše manj znane in neznane besede (pokáj,<br />
anti, kresilna goba, brus …).<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Besede razložijo učenci in učitelj.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Odgovarjajo na učiteljeva vprašanja iz berila.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Mislite, da danes še živijo tako močni ljudje Poznate kakšno slovensko<br />
tekmovanje, kjer se ljudje pomerijo v svoji moči<br />
Od kod Martinova moč<br />
Si želite postati tako močni kot Martin Krpan<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci dramatizirajo odlomek iz berila. Učitelj razdeli učence v skupine. Vsak<br />
član skupine ima svojo vlogo (Martin Krpan, cesar, kobilica, kočijaž). Učenci se<br />
pripravijo na predstavitev v razredu.<br />
Ko sta se srečala Martin Krpan in cesar Janez, se je cesarju Martin zdel zelo<br />
zanimiv, saj ga bo mogoče kdaj še potreboval, zato je cesar na poseben obrazec<br />
zapisal nekaj podatkov o Martinu Krpanu. Učenci naj se postavijo v vlogo cesarja<br />
in zapišejo nekaj podatkov o M. K. Pomagajo si s prebranim odlomkom in tudi s<br />
svojo domišljijo (učni list).<br />
Učenci pišejo nalogo (spis), v kateri predstavijo situacijo, pri kateri bi potrebovali<br />
nadnaravno moč in iznajdljivost. Naslov spisa naj bo Dobra vila, pomagaj mi<br />
(domišljijska pisna naloga).<br />
UČNI LIST<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 129
76<br />
Sledi do<br />
davnih Henry<br />
dni<br />
Gilbert<br />
ROBIN HOOD<br />
Tematska analiza besedila<br />
Odlomek povezuje dve pomembni plasti književnega besedila:<br />
dogajalni prostor in čas ter podobo in lastnosti književnih oseb. V ospredju<br />
je dogodek, ki spodbuja bralčevo razmišljanje o vzrokih zanj: kako to, da je<br />
tlačan ustrelil srno, kako to, da njegov mali fant umira od lakote … Spremna<br />
pojasnila o književnem času omogočajo bralcu razumevanje okoliščin<br />
ravnanja književne osebe, didaktični instrumentarij pa se prav tako osredotoča<br />
na posebnosti videza in oznak književnih oseb ter (v poustvarjalnem<br />
delu) na primerjavo med knjigo in filmom – to pa je lahko tudi izhodišče za<br />
uvodno motivacijo.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo besedilo,<br />
• oblikujejo domišljijsko-čutno predstavo književne osebe,<br />
• identificirajo se s književno osebo,<br />
• oblikujejo stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo utemeljiti,<br />
• vživljajo se v življenje književne osebe in ga kritično presojajo,<br />
• vrednotijo ravnanje književne osebe in utemeljujejo svoje mnenje.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci si ogledajo odlomek iz filma o Robinu Hoodu ter prepoznajo film in<br />
osebo, ki v njem nastopa. Učitelj vodi pogovor o Robinu Hoodu, njegovem<br />
življenju in odločitvah.<br />
Učenci razmišljajo, ali je tudi v našem prostoru kdo ravnal podobno kot Robin<br />
Hood. (Učitelj jih opozori na rokovnjače.)<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj učencem pove, da je odlomek o Robinu Hoodu tudi v njihovem berilu na<br />
strani 76, in jih povabi k branju.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in usmerijo pozornost v poslušanje. Berila so še zaprta.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj bere odlomek.<br />
ČUSTVENI PREMOR IN IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci podoživljajo besedilo, uredijo vtise in jih izražajo.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo odlomek in si izpišejo manj znane oziroma neznane besede.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Ob učiteljevi pomoči jih razložijo:<br />
učitelj jih najprej prosi, naj razmislijo, kako bi razložili pomen teh besed; če jih še<br />
ne znajo razložiti sami, jim pojasni njihov pomen.<br />
130 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kateri književni osebi nastopata v besedilu<br />
Nariši osebi po podatkih, ki jih najdeš v besedilu.<br />
Kaj je storil tlačan<br />
Kaj mož v zelenem jopiču meni o njegovem dejanju<br />
Kaj bi storil(a) ti, če bi bil(a) na njegovem mestu<br />
Kaj misliš o njegovem dejanju<br />
Zakaj tlačan ni takoj pobral ubite živali<br />
S katerimi besedami je avtor poimenoval obe književni osebi, ki nastopata v odlomku<br />
V katerem času je živel Robin Hood<br />
Iz katerih podatkov v besedilu lahko razbereš, da se zgodba ne dogaja v 21. stoletju<br />
VREDNOTENJE<br />
Odlomek je zelo primeren za to, da učenci ob njem razvijajo kritično mišljenje, se<br />
učijo utemeljevanja in tudi pogajanja. Ob odlomku se lahko izvedeta dve različni<br />
nalogi – v tem primeru obravnava besedila traja dve uri.<br />
1.<br />
2.<br />
Učitelj učence razdeli v tri skupine. Člani prve skupine morajo pripraviti<br />
argumente, s katerimi zagovarjajo ravnanje Robina Hooda. Druga<br />
skupina pripravlja nasprotne argumente. V tretji skupini pa so učenci, ki<br />
bodo presodili, katera od skupin jih je s svojim nastopom bolj prepričala.<br />
Učitelj učencem pove, da bomo to učno uro namenili vrednotenju in<br />
presojanju ravnanja Robina Hooda: pripravili bomo sodišče. Učencem<br />
razdeli vloge sodnika, odvetnika, tožilca, varnostnika, porote, prič. Učenci<br />
se pripravljajo na svoj nastop, iščejo argumente.<br />
Nato nastopajo in se vživljajo v dogajanje.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci pišejo domišljijski spis z naslovom Srečal sem Robina Hooda.<br />
2. Napišejo pismo, ki bi ga Robin Hood pisal svojemu vladarju. V njem naj<br />
razložijo, da je življenje tedanjih ljudi zelo težko, in prosijo, naj jim vladar<br />
pomaga.<br />
3. Učenci rešijo križanko.<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
7.<br />
8.<br />
Napadali so popotnike na naših tleh.<br />
Izobraževalni center v Angliji.<br />
Žametast ali …<br />
Tisti, ki igra.<br />
Ime pesnice Maurer.<br />
Avtor Robina Hooda.<br />
Deseti mesec.<br />
Delo Ericha Kästnerja.<br />
(Rešitve: 1. rokovnjači 2. Oxford 3. baržunast 4. igralec 5. Neža 6. Gilbert<br />
7. oktober 8. Dvojčici.)<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 131
79<br />
Sledi do<br />
davnih Franjo<br />
dni<br />
Frančič<br />
PRAVLJICA O SVOBODI<br />
Tematska analiza besedila<br />
Temo besedila napoveduje že uvodni motivacijski nagovor (Kaj je<br />
svoboda), Frančičevo besedilo pa na to vprašanje odgovarja na dva načina:<br />
najprej neposredno z razmišljanjem dramskih oseb ter posredno s pesmijo,<br />
ki jo pojeta deček in opica – biti svoboden pomeni biti med širnimi polji,<br />
svoboden kot ptice, prelepe lastovice. Svoboda torej ni mogoča v svetu, ki mu<br />
vlada nasilje nad drugim bitjem (nad živaljo, opico), v svetu vsakodnevne<br />
prisile, ki človeka pretirano obremenjuje, v svetu izolacije, gluhosti in<br />
pomanjkanja sporazumevanja, omame ali pohlepa. Besedilo v sklepnem<br />
delu svobodo povezuje z neobremenjeno, a hkrati nemirno »otroškostjo«<br />
človeka: Svobodni smo, ko najdemo otroka v sebi. Didaktični instrumentarij<br />
je povezan z razumevanjem stališč književnih oseb ter z vrednotenjem<br />
osrednjega sporočila igre, predlaga pa tudi poustvarjalno nadgrajevanje<br />
(uprizoritev z lutkami, vključevanje nove osebe v igro). Uvodna motivacija<br />
je lahko zelo različna – domiselni uvodni razgovor z učenci bi lahko izhajal iz<br />
naslovne metaforične besede pravljica (Kaj vse je pravljica).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• prepoznajo zgradbo dramskega besedila (oznaka govorečega in<br />
njegovega govora, oznaka prostora, oznaka čustvenega stanja oziroma<br />
sprememb ter druge oznake oseb, na primer videz),<br />
• branje umetnostnega besedila prepoznajo kot poseben položaj in<br />
pripravijo ustrezen model odzivanja: literarni svet povezujejo s svojim<br />
izkušenjskim svetom,<br />
• razvijajo zmožnost za identifikacijo z eno od književnih oseb,<br />
• oblikujejo lastno stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo<br />
utemeljiti,<br />
• najdejo razlago za ravnanje književnih oseb, če jo je mogoče izpeljati iz<br />
literarnega dogajanja,<br />
• zapisujejo »manjkajoče dele zgodbe«, če v besedilu ni zunanjih<br />
podatkov, ki bi pojasnjevali ravnanje književne osebe,<br />
• opazujejo besedilno stvarnost s perspektive književne osebe, s katero se<br />
prvotno niso identificirali,<br />
• zapišejo razlago, dopolnijo literarni svet, predvidijo dele zgodbe, ki jih je<br />
avtor zamolčal oziroma »pozabil« zapisati,<br />
• igrajo vloge iz besedila, razčlenjenega na več prizorov,<br />
• poiščejo primeren glas za osebo, ki jo predstavljajo,<br />
• pri skupinskem glasnem branju tekoče in razumljivo berejo besedilo<br />
po vlogah ter spreminjajo hitrost, barvo in register govora glede na<br />
spremembo razpoloženja kake dramske osebe,<br />
• besedilo uprizorijo v razredu.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj izvede igro asociacij. Na sredino table napiše besedo svoboda in okoli<br />
nje zapiše vse asociacije, ki se učencem porodijo ob njej. Pogovarjajo se o teh<br />
asociacijah. Vsakdo je svoboden, vendar kje vidi svojo svobodo Povabi učence,<br />
da vsak pride pred sošolce in pove: »Svoboden/na sem, ker …«. Pri tem naj skuša<br />
svoje besede podkrepiti z gibom.<br />
132 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da različno pojmujemo svobodo. Kaj se je najpogosteje ponovilo<br />
Kdaj torej najhitreje začutimo, da nam je bila svoboda odvzeta Ali svobodo<br />
potrebujemo samo ljudje Katera bitja so najpogosteje nesvobodna Zakaj Kdo<br />
jim jemlje svobodo Je torej za živali v živalskem vrtu svoboda le pravljica Je in<br />
ni. Poglejmo, kaj je v dramskem besedilu z naslovom Pravljica o svobodi napisal<br />
Franjo Frančič. Prebrali ga bomo po vlogah.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za branje besedila.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učenci berejo besedilo po vlogah.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebranem odlomku in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE ČUSTEV<br />
Ali po branju tega besedila občutite svobodo v sebi Zakaj Bi bili radi kateri od<br />
junakov Zakaj prav on/ona Kdo je bil za vas v besedilu največji junak Zakaj<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo. Podčrtajo manj znane besede in zanimive<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Zakaj je bila opica žalostna Bi bili tudi vi žalostni, če bi bili zaprti v kletki Majhni<br />
dečki ponavadi delujejo nemočno. Pa vendar. Zakaj je opica bolj zaupala dečku<br />
kot odraslim<br />
V odlomku srečamo tudi druge osebe. Vsi enako razmišljajo o svobodi Kaj<br />
spremlja opico in dečka na poti v svobodo Zapojmo pesem še mi.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Besedilo preberemo še enkrat, in sicer v branje vključimo vse učence. Razdelimo<br />
vloge. Učenci poskušajo pri branju upoštevati junakov značaj, vlogo. Ostali<br />
učenci pojejo pesem, ustvarjajo zvoke, šume.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Učenci opazujejo zgradbo besedila in jo opišejo. Ločijo govor oseb, stransko<br />
besedilo in opise dogajanja.<br />
Kdo sta osrednji književni (dramski) osebi Kaj opici poleg tega, da je zaprta<br />
v kletki, še greni življenje Kaj se kot obiskovalci živalskega vrta lahko iz tega<br />
naučimo<br />
Kaj načrtujeta opica in deček Po poti prepevata. Kako je vsebina pesmi<br />
povezana z njunim dejanjem<br />
Koga sta srečala na poti Vsak od njih je drugače odgovoril na vprašanje, kaj je<br />
svoboda.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 133
oseba<br />
Svoboda je …<br />
(Zapiši odgovor<br />
osebe.)<br />
Zakaj je tako<br />
odgovoril(a)<br />
Kdo iz tvoje okolice<br />
bi še podobno<br />
odgovoril<br />
Kako razumeš poved Svoboda je pot, ne cilj<br />
Pojasni, kako razumeš ostale misli o svobodi, ki jih je povedal puščavnik. Zakaj je<br />
prav on največ vedel o svobodi<br />
O čem poje pesem na koncu igre Kaj pomeni, ko najdemo otroka v sebi<br />
Bi zdaj znali razložiti, kaj pomeni beseda pravljica v naslovu<br />
134 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
NOVE NALOGE<br />
1. Zaključna pesem je utihnila. Opica in deček sta sedela sredi širnega polja in razmišljala. Naenkrat je<br />
opica začutila, da želi dečku povedati, kaj čuti in misli o njem. Nariši prizor in v oblaček napiši, kaj je po<br />
tvojem mnenju izrekla opica.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 135
In kaj je deček povedal opici Nariši prizor in v oblaček napiši, kaj je dejal deček.<br />
136 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
2. Kaj je tisto, kar stranske osebe loči od svobode Zapiši to stvar k osebi in<br />
navedi, na kakšen način jih to loči od svobode.<br />
oseba Od svobode ga/jo loči: Kako<br />
Voznik<br />
Slika<br />
Veseljak<br />
Zapornik<br />
Puščavnik<br />
3. Igrate se gledališče. En del besedila spremenite v strip (npr. srečanje s<br />
sliko). En del (npr. srečanje z veseljakom) zaigrajte sami. En del (npr. srečanje<br />
z zapornikom) zaigrajte ob pomoči igrač. En del (npr. srečanje z voznikom)<br />
zaigrajte samo zvočno – kot radijsko igro.<br />
4. Pred srečanje s puščavnikom uvrstite še svoj del igre. Deček in opica naj<br />
srečata še eno osebo (lahko tudi oživljen predmet). Napišite dialog s to osebo.<br />
Le kaj jima bo povedala o svobodi<br />
5. Želite, da vsebina te zgodbe ne bi potrebovala besede pravljica v naslovu<br />
Kateri junaki lahko sami kaj storijo za to Napišite jim nasvet. Kako pa bi ljudi<br />
opozorili na nesvobodo slike in opice Izdelajte napise, ki bi jih pritrdili na<br />
vrata kletke in na steno galerije.<br />
6. Preglej naslove del Franja Frančiča, ki jih imaš v berilu. Kakšno mnenje imaš<br />
o pisatelju na osnovi naslovov Kaj meniš, kdo so najpogosteje junaki njegovih<br />
del Na listke zapišite odgovore, se podpišite in učitelj jih bo shranil v zaprti<br />
ovojnici. Seveda so to le ugibanja. Zato vse leto pridno prebirajte njegove<br />
knjige. Izdelajte seznam prebranih knjig in navedite osrednje književne osebe.<br />
Ob koncu leta preglejte lističe z odgovori in podelite nagrado.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 137
84<br />
Sledi do<br />
davnih Neža<br />
dni<br />
Maurer<br />
ONSTRAN<br />
Tematska analiza besedila<br />
Uvodna pesem tretjega razdelka je po obsegu kratka, vendar njeno<br />
sporočilo nikakor ni preprosto oziroma enoznačno – tri vprašanja v prvi kitici,<br />
vzdih v prvem verzu druge in nedoločnostni zaimek nekaj v sklepnih dveh<br />
verzih nakazujejo temo besedila: zvedavo oko opazuje poetičnost daljave, ki<br />
se zdi za robom sveta, onstran znanega, razumljivega, predvidljivega. Pesem<br />
kot »vratca« v neznano je torej možnost za zaznavanje skrivnostne lepote,<br />
vendar le, če je bralec na kaj takega pripravljen. Zato didaktični instrumentarij<br />
v uvodnem motivacijskem nagovoru bralca »pripravi« na tako poetično<br />
doživljanje trenutkov, hkrati pa ga opozarja na posebnost razpoloženja, ki ga<br />
vzbuja besedilo, ter (tudi s poustvarjalnimi dejavnostmi) na »nedokončanost«<br />
pesmi. Uvodna motivacija bi lahko bila igra z rimami na eno od osrednjih<br />
besed v pesmi – daljava; jasno je, da učitelj pri vodenju nizanja asociacij<br />
oziroma rim mladih bralcev ne spodbuja k nonsensni besedni igri, ampak k<br />
poetizaciji stvarnosti.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ohranijo interes za poslušanje poezije,<br />
• interpretativno berejo besedila,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• opazijo rabo stalnih besednih zvez,<br />
• razumejo temo besedila in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo,<br />
• ob pomoči učitelja zaznavajo preprosto simboliko.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Igra<br />
Učitelj učencem v dvojicah razdeli slike in napisane besedne zveze. Učenci<br />
ugotavljajo, kaj se skriva za tem, kar so videli ali prebrali (npr. slika visoke gore).<br />
Učenec čim bolj slikovito pripoveduje, kaj je na drugi strani gore.<br />
Ostale slike: slika oceana, slika sončnega zahoda, slika gozda, slika objetega para<br />
ipd.<br />
Besedna zveza valovanje morja. – Učenec čim bolj slikovito opiše, kaj je za to<br />
besedo, predvsem ga usmerimo v doživljanje ljudi.<br />
Ostale besede: barvita jesen, tišina noči, ples snežink, čebljanje otrok, šumenje<br />
reke in podobno.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da za znanim lahko vedno znova vidimo nekaj novega. Lepega.<br />
Ne vidimo vsi enako, vsakemu od nas se različno odpirajo nove in nove slike,<br />
misli, predstave, dogodki …<br />
Pesnica Neža Maurer se je tako kot mnogi drugi pesniki in pisatelji spraševala, kaj<br />
je v daljavi Njena pesem bo tudi nas ponesla onstran. Onstran česa<br />
138 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj pesem interpretativno prebere.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebrani pesmi in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE ČUSTEV<br />
Je pesem hitra in odločna ali nežna in počasna Je morda zasanjana Vas<br />
je zamikalo, da bi pokukali v daljavo in tja onstran Kako ste se počutili ob<br />
poslušanju In zdaj, vas je zamikalo, da bi videli to prelepo …<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede. Besede razlagajo sami ali poiščejo pomen v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Ali pesem opisuje daljno pokrajino<br />
Kaj je v tej pesmi daljava Je onstran zarisan na zemljevidu Ali ima vsak od nas<br />
svojo daljavo in svoj onstran Kaj to pomeni<br />
Tam je nekaj lepega. Kaj<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem. Berejo počasi, tiho.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Koliko kitic ima pesem<br />
Koliko verzov imajo kitice<br />
Kakšni so verzi v prvi kitici Kaj pa v drugi<br />
Je dolžina pesmi povezana z njenim sporočilom<br />
VREDNOTENJE<br />
Kaj se pesnica sprašuje<br />
Ali v drugi kitici odgovori na vprašanja Pa vendar izvemo, kaj je tam. S čim te je<br />
pesnica prepričala, da je tam nekaj lepega<br />
Kako nate učinkuje beseda ah S čim te je pesnica še prepričala, da je to, kar je<br />
tam, res lepo<br />
Pesniki in pisatelji marsikdaj vidijo tudi tisto, česar mi ne opazimo. Ali nas zato<br />
lahko ponesejo na krilih svojih pesmi v neznane dežele domišljije Kako<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Opiši deželo, ki je tam onstran in za robom sveta.<br />
2. Nariši deželo onstran.<br />
3. Pesnica pravi »Ah, nekaj zelo, zelo …« Kaj pa meniš ti Napiši svojo<br />
pesem Onstran.<br />
Pomagaj si s tem začetkom:<br />
Kaj je za toplim pogledom<br />
Kaj je za lepo besedo<br />
Kaj je tam onstran<br />
Ah,<br />
Nekaj …<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 139
85<br />
Sledi do<br />
davnih Neža<br />
dni<br />
Maurer<br />
ZLATI COPATI<br />
Tematska analiza besedila<br />
Poetično opazovanje in doživljanje letnega časa je v pesmi Zlati<br />
copati izraženo z nizom metaforičnih besednih zvez – letni čas je hladen<br />
(zajce zazebe v podplate), barve se spreminjajo (listi postanejo zlate copate);<br />
med drevesi in živalmi je torej zaznavna bližina, povezanost. Zaključek pesmi<br />
je igriv – zlati listi zvenijo, zajci pa zato bežijo bosi. Zanimiva je povezanost<br />
besedilnih slik ter pesniški jezik, na kar opozarja didaktični instrumentarij, ki<br />
med poustvarjalnimi nalogami predlaga povezavo sporočila pesmi s svetom<br />
sodobnega otroka. Za uvodno motivacijo se zdi uporabna igra dveh besed<br />
(domišljijski binom), od katerih je lahko ena beseda tematska (tj. zlat), drugo<br />
pa izberejo posamezni učenci.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ohranijo interes za poslušanje poezije,<br />
• interpretativno berejo besedila,<br />
• zaznavajo primere besedotvorne inovativnosti in jih povezujejo s<br />
sporočilnostjo besedila,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• opazijo rabo stalnih besednih zvez,<br />
• razumejo temo besedila in novo besedilo primerjajo z že znanimi<br />
besedili na isto temo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
V besedilo vpiši besede, ki bodo pripoved o jeseni naredile čim bolj slikovito.<br />
Uporabi tudi take, ki niso običajne za stvari in pojme.<br />
V naše življenje je __________________ Jesen. Pomahala nam je s svojimi<br />
______________________________. Zapela je ______________________.<br />
Sonce jo je vsak dan _____________________ z zadnjimi toplimi žarki. Živalim<br />
je Jesen ob večerih pripovedovala ____________________. Vsak dan je v<br />
delavnici skupaj z gozdnimi živalmi iz barvnih listov in pridelkov izdelovala<br />
_____________________, ki bodo živali grele, ko pride zima. Najbolj vesela je<br />
bila, ko je dirigirala zboru drevesnih krošenj, ki je ubrano zapel ______________.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi pesnica Neža Maurer je opazovala jesen. Tisto lepo jesen v oktobru in<br />
napisala pesem Zlati copati.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za poslušanje besedila. Berila so zaprta. Pozornost usmerijo<br />
na poslušanje učitelja.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj pesem interpretativno prebere.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebrani pesmi in o njej še ne govorijo.<br />
140 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE ČUSTEV<br />
Kateri občutki so se ti zbudili med poslušanjem Te je kaj zazeblo<br />
Si slišal(a) zvenenje zlatih copatov<br />
Ti je bila pesem všeč Zakaj<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede. Besede razlagajo sami ali poiščejo pomen<br />
v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Katere besede so ti najbolj ostale v spominu<br />
Ali pesem govori o jeseni, o življenju v gozdu, o ubogih živalih Zakaj tako meniš<br />
Kakšni so copati Zakaj so zlati<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno preberejo pesem.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo kitice<br />
Iz česa drevesa sešijejo copate za zajce Zakaj drevesa sešijejo zajcu copate<br />
Kakšno vlogo ima pri tem pesnica Zajčkovi copati so zvočni. Kako zvenijo<br />
Zakaj pesnica primerja zven copatov s cekini (spomni se barv) Pesnica je copate<br />
primerjala s cekini – tako pesniško izrazno sredstvo imenujemo primera ali<br />
komparacija.<br />
Kdaj pa zveneči zlati copati zajca ovirajo Zakaj<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Napiši sporočilo pesnici Neži Maurer. V njej izrazi svoje mnenje o pesmi<br />
Zlati copati.<br />
2. Ilustriraj pesmico.<br />
3. Kdo obuje zlate copate, ko zajci bežijo Napiši nadaljevanje pesmice:<br />
Ko zajci bežijo,<br />
zlate copate …<br />
pustijo.<br />
Takrat jih najde …<br />
4.<br />
Ker zdaj veš, kaj je primera ali komparacija, jih ustvari nekaj še sam(a).<br />
Opremi jih z risbicami.<br />
Dopolni:<br />
Oči so modre kot ____________________.<br />
Oblaki so _______________ kot smetana.<br />
Copati grejejo kot ____________________.<br />
Zemlja je _______________ kot nogometna žoga.<br />
Ljubezen se ________________ kot ogenj.<br />
Tako, zdaj pa se še sam(a) spomni kakšne zanimive primere.<br />
V razredu pripravite debato o trditvi<br />
5. Neža Maurer ima najraje naravo. Ena<br />
skupina naj trditev zagovarja, druga pa naj bo proti. Seveda se morate na<br />
debato pripraviti. Vsi v razredu naj ekipama pomagajo zbirati gradivo o<br />
Neži Maurer, da bosta lahko oblikovali svoja stališča in argumente.<br />
Ko boste debato izvajali, bodite ostali učenci časomerilci, novinarji,<br />
sodniki, gledalci …<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 141
88<br />
Sledi do<br />
davnih Ksenija<br />
dni<br />
Šoster Olmer<br />
ROŽA V PUŠČAVI<br />
Tematska analiza besedila<br />
Metaforično označevanje palme v pesmi Ksenije Šoster Olmer je le način<br />
izražanja pesničinega (in bralčevega) čudenja podobam, ki se zdijo<br />
nenavadne, privlačne in celo pravljične. Prikaz palme kot velike pahljače<br />
in zelene rože, ki »skrbi« za veter in puščavski pesek, pa ni le podoba v<br />
poetičnem »domišljijskem zrcalu«; tak prikaz ruši ustaljena pojmovanja<br />
»funkcije« kakega bitja ter opozarja na to, da je sleherna stvar lahko<br />
pomembna, povezana z vsem drugim na skrivnosten in pravljičen način. Zato<br />
je razumljiv tudi zaključek pesmi – palma postane celo »oseba« v pravljični<br />
podobi zaljubljenega velikana. Didaktični instrumentarij se osredotoča<br />
na metaforično poimenovanje palme, med poustvarjalnimi nalogami pa<br />
spodbuja izražanje razumevanja z interpretativnim branjem pesmi. Uvodnih<br />
motivacij je lahko več: izhajajo lahko iz sporočilno osrednjih besed (palma,<br />
velikan) ali iz igre primerjav (palma je … kot …), primerna pa je tudi poetizacija<br />
stvarnosti (O čem se pogovarjata palma in puščavski veter, ko zaide sonce).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo literarna besedila,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo o književnem prostoru,<br />
• prepoznajo rimo, okrasne pridevke, poosebitev,<br />
• razumejo temo besedila,<br />
• pišejo domišljijski spis,<br />
• razlagajo metafore in stalne besedne zveze.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj na tablo prilepi sliko palme ali palmo nariše. Učenci v zvezek napišejo<br />
asociacije ob besedi palma.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj učencem pove, da je o palmi napisana tudi pesem, ki jo bodo prebrali.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci izražajo svoja občutja.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo pesem.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Skupaj z učiteljem jih razložijo.<br />
142 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Opišite palmo, ki je predstavljena v pesmi.<br />
Kaj omogoča vetru<br />
Komu daje ponoči zavetje<br />
S čim boža pesek<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali vam je bila pesem všeč Kaj vam je bilo všeč<br />
Kakšen pomen imajo palme za popotnike v puščavi Ali pomagajo tudi pticam<br />
selivkam<br />
Kako (Ptice selivke podnevi počivajo v senci, ker ne morejo leteti v tako težkih<br />
razmerah.)<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci ilustrirajo pesem.<br />
2. Sestavijo rebus, katerega rešitev je palma ali puščava.<br />
3. Pišejo pesem o darilu, ki ga je babica dobila za rojstni dan.<br />
4. Napišejo imena živali, na katere pomislijo, ko slišijo besedo puščava ali<br />
Afrika, in jim poiščejo rime.<br />
5. Napišejo domišljijski spis o svojih pustolovščinah v puščavi (npr. Srečal(a)<br />
sem kamelo).<br />
6. Napišejo pismo, ki bi ga velikan pisal svojemu dekletu za stoti rojstni<br />
dan.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 143
90<br />
Sledi do<br />
davnih Bina<br />
dni<br />
Štampe Žmavc<br />
SANJE<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pesem Sanje Bine Štampe Žmavc, ki je eno od osrednjih imen berila<br />
Sledi do davnih dni, prehaja od poetičnih, predvsem s stvarnimi podobami<br />
povezanih pesmi k sklopu besedil z izrazitimi fantazijskimi podobami –<br />
že sanje same po sebi so neulovljive, nerealne; lahko so raznobarvne, pač<br />
odvisno od razpoloženja »sanjavca«. Sanje so hkrati tudi vzporednica<br />
domišljiji, saj so najbolj sanjave sanje, ki sanjajo, kadar bedijo. Tako pesem<br />
ni le poetični opis sanjskega sveta, ampak nakazuje tudi temo človeških<br />
razpoloženj in ustvarjalnosti. Bogastvo pesniškega jezika osvetljuje didaktični<br />
instrumentarij, ki bralca ob poustvarjalnih nalogah vabi, da se pridruži<br />
pesničini domišljijski igri. Uvodna motivacija lahko poteka kot domišljijsko<br />
potovanje v svet sanj.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• doživeto preberejo pesem,<br />
• nizajo asociativne misli ob besedi sanje,<br />
• zaznavajo in doživljajo rabo nenavadnih besednih zvez,<br />
• iščejo rime,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo ob branju pesmi,<br />
• besedilo povezujejo s svojimi domišljijskimi slikami,<br />
• izdelajo plakat.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učencem zastavi uganko Mateja Bora:<br />
Krila njihova žarijo<br />
kot snežniki vrh gora,<br />
krila njihova hitijo<br />
kot oblaki prek morja,<br />
na njihovih krilih plavaš,<br />
kakor ti srce želi,<br />
ne da bi šel kam, pretavaš,<br />
svet, ki je in ki ga ni.<br />
(SANJE)<br />
Učitelj vodi pogovor o sanjah.<br />
Kakšne so vaše sanje Ali so prijetne Ali so kdaj grozljive<br />
Ali sanjate v barvah Kakšne barve so vaše sanje<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj pove, da pesnica Bina Štampe Žmavc »sanja v barvah«.<br />
Pa poglejmo, kakšne barve so njene sanje.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
144 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci tiho zbirajo in urejajo vtise o pesmi, ki so jo slišali.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Kakšna se vam zdi pesem<br />
Kakšen vtis je naredila na vas<br />
Ali tudi vi sanjate v barvah<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci sami tiho preberejo pesem.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kdaj so sanje rožnate in rdeče<br />
Kdaj so temne<br />
Kakšne so še sanje v pesmi<br />
Kakšne pa so sanjave sanje, ki bedijo<br />
O čem vi sanjarite, ko bedite<br />
Učenci ob pomoči pesmi dopolnijo miselni vzorec o sanjah (priloga).<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbran učenec pesem doživeto prebere.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko je verzov v kiticah<br />
Ste tudi vi kdaj sanjali rožnate ali moreče sanje Kaj ste takrat sanjali Kako ste se<br />
počutili<br />
Kaj pomeni beseda, ki jo je pesnica uporabila v tretji kitici – vrtoglavje<br />
Kakšne so brezdanje sanje<br />
Učenci nizajo asociacije na besedo sanje. S svojimi asociacijami dopolnijo miselni<br />
vzorec.<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci iz papirja izrežejo oblak in vanj zapišejo svoje najbolj nenavadne sanje, te<br />
oblake nalepijo na plakat, ki ga potem obesijo v učilnici.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 145
PRILOGA<br />
ASOCIACIJE<br />
Na kaj vse pomisliš ob besedi SANJE<br />
146 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
92<br />
Sledi do<br />
davnih Bina<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Štampe Žmavc<br />
VESOLJE<br />
Oblika pesniške »definicije« nenavadnih pojmov, s katero se je bralec<br />
srečal že v pesmi Sanje, je podlaga pesmi Vesolje iste avtorice. Pesnica se<br />
čudi neizmernosti vesolja: vidi ga kot zvezdnat vrt, poetično opisuje komete,<br />
zvezde in temo. Že druga kitica pa prinaša novo temo – vesolje je dom za bitja,<br />
povezuje jih v eno; kot táko je vesolje čudež, čudežen vrt. Tretja kitica pesmi<br />
to tematsko prostornino napolni z novim sporočilom – s temo minevanja, ki<br />
pa ni prikazano kot nekaj resnobnega ali celo žalostnega, ampak kot nujnost<br />
»vrnitve« k vesolju – bitja minevajo in postanejo (minljive) zvezde. Besedilo je<br />
zaradi abstraktnosti tematike zahtevno; verjetno pa je, da bodo mladi bralci<br />
zmožni razumeti osrednje metafore in sklepno sporočilo, na kar opozarja<br />
tudi didaktični instrumentarij. Primerna uvodna motivacija, zaradi strukture<br />
pesmi, je nizanje asociacij na naslovno in hkrati osrednjo tematsko besedo.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• si oblikujejo domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora,<br />
• zaznavajo in doživljajo zvočnost pesmi, iščejo besede, ki se rimajo,<br />
• zaznavajo metafore in jih razlagajo,<br />
• doživljajo rabo okrasnih pridevkov,<br />
• poiščejo poosebitve,<br />
• zaznavajo simboliko,<br />
• tvorijo metafore,<br />
• primerjajo pesem Vesolje z besedili s sorodno snovjo (ki govorijo o<br />
vesolju).<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
1. Jasna noč je. V svoji sobi imaš ogromen teleskop, da z njim pogledaš v nebo …<br />
Kaj vidiš Zvezde, planete Kakšne barve so Kakšne barve bi uporabili, da<br />
bi narisali svoje vesolje Svetle ali temne In če bi vam prepovedali uporabljati<br />
črno<br />
Učenci rišejo vesolje.<br />
2. Jasna in topla noč je, tako da kar zaplavaš v nebo, v vesolje …<br />
Kaj vidiš Kakšne barve so okoli tebe So svetle, temne Se bleščijo Katere<br />
barve bi uporabil(a), da bi jih narisal(a) Kaj slišiš Kakšni zvoki te obdajajo<br />
Slišiš morda glasbo Kakšna je Ali kaj vohaš Kako dišijo zvezde in planeti Ali<br />
se jih lahko dotakneš Kaj občutiš<br />
Učenci izražajo svoja občutja.<br />
najava besedila<br />
Pesnica Bina Štampe Žmavc je videla oziroma upovedila vesolje takole …<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 147
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem (doživeto deklamira).<br />
čustveni premor<br />
Učenci pesem podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci nanizajo svoje vtise – tako o pesmi kot ilustraciji v berilu.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo pesem in si izpišejo neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede (besedne zveze), ki jih niso razumeli, njihov pomen razložijo<br />
sošolci.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učenci odgovarjajo na vprašanja v berilu (En, dva, tri – odgovori ti!).<br />
glasno branje<br />
Učenec prostovoljec prebere pesem.<br />
analiza zgradbe besedila<br />
Iz koliko kitic je sestavljena pesem Koliko verzov ima vsaka kitica<br />
Poiščimo besede, ki se rimajo.<br />
Učenci poiščejo še okrasne pridevke in poosebitve.<br />
V paru (pisno) rešujejo 2. nalogo v berilu (Nič lažjega!). Glasno preberejo svoje<br />
»pesniške« primere.<br />
vprašanja za razvijanje vrednotenja besedila<br />
Zadnje vprašanje v berilu (Nič lažjega!): učenci pripovedujejo o besedilih in<br />
filmih, ki govorijo o vesolju.<br />
Besedila med seboj primerjajo: iščejo podobnosti in razlike s pesmijo Bine<br />
Štampe Žmavc Vesolje.<br />
nove naloge<br />
1. Spis: predzadnja naloga v berilu ( Nič lažjega!).<br />
2. Učenci napišejo svojo pesem o vesolju; na začetku naj ima akrostih vesolje.<br />
3. Učenci si v (šolski) knjižnici izposodijo knjigo Bine Štampe Žmavc, ki jim je<br />
všeč. Predstavijo jo sošolcem v razredu, povedo tudi, zakaj jim je všeč.<br />
4. V dogovoru s šolsko knjižničarko naredijo v knjižnici razstavo del Bine<br />
Štampe Žmavc.<br />
5. Učenci v razred prinesejo pesničina dela, naredijo razstavo skupaj z izdelki, ki<br />
so nastali ob branju (treh) pesmi v berilu.<br />
148 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
94<br />
Sledi do<br />
davnih Bina<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Štampe Žmavc<br />
ZRNCA SONCA<br />
Štirje haikuji Bine Štampe Žmavc izražajo dojemanje podobe iz narave<br />
v obliki s stalno zgradbo (3 vrstice: 5, 7, 5 zlogov) – tako vsebina (občudovanje<br />
narave in doživljanje globlje simbolike trenutka) kot jedrnatost haikuja sta<br />
bistveni značilnosti te pesniške oblike. Čeprav gre za mladinsko pesniško<br />
zbirko, bi haikuji iz Zrnc sonca lahko bili zanimivi tudi za odraslega bralca, saj<br />
so napisani tako, da odsevajo globljo povezanost narave (podobe, trenutka) in<br />
opazovalca. Zanimivost njenih drobnih pesmi je tudi jezik: na metaforiko tako<br />
opozarja didaktični instrumentarij, ki predlaga še poustvarjalno posnemanje<br />
pesniške oblike. Glede na čudenje kot prevladujočo perspektivo v teh štirih<br />
besedilih (haiku o pomladi izraža opazovanje povsem vsakdanjih stvari) bi se<br />
uvodna motivacija lahko osredotočila na asociacije ob kakem letnem času.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• tiho berejo literarna besedila,<br />
• razumejo in razlagajo metafore,<br />
• prepoznajo rimo, okrasni pridevek in poosebitev,<br />
• zaznavajo in razumejo likovnost pesmi,<br />
• razumejo povezavo med likovnostjo in sporočilnostjo besedila,<br />
• razumejo temo besedila.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učence vprašamo, kateri letni čas imajo najraje. Nato nam povedo tudi, zakaj.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Pesnica Bina Štampe Žmavc je napisala nekaj krajših pesmi o letnih časih.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesmi.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci urejajo vtise in podoživljajo pesmi.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izražajo svoja občutja.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo pesmi.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci in učitelj v pogovoru razložijo nenavadne besedne zveze in metafore<br />
(zrcala srebra, srajca oblakov).<br />
Katere rastline opisuje prva pesem<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 149
Naštej barve, ki se omenjajo v posameznih pesmih.<br />
Zakaj si mora sonce obleči srajco oblakov<br />
Kako imenujemo to pesniško sredstvo<br />
Zakaj so potoki in jezera začarani v zrcala srebra<br />
O čem govorijo posamezne pesmi<br />
Ali so vam takšne pesmi všeč Zakaj<br />
Učitelj učencem razloži, da takšne pesmi imenujemo haiku. Opiše značilnosti<br />
haikuja.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbrani učenci glasno preberejo pesmi.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Ilustriraj haikuje tako, da bodo na vsaki sliki prevladovale barve, ki so<br />
zapisane v pesmi.<br />
2. Sestavi rebus za vsak letni čas.<br />
3. Napiši haiku o svojem doživetju nevihte, zvezdnem utrinku, mavrici.<br />
4. Izpiši poosebitve, okrasne pridevke iz pesmi.<br />
5. Poišči čim več rim za besede zima, poletje, pomlad, jesen.<br />
6. Reši učni list.<br />
UČNI LIST<br />
1. Pobarvaj kvadratek za letni čas z barvami, ki se omenjajo v pesmi.<br />
Pomlad Jesen Zima<br />
2.<br />
3.<br />
Napiši, na kaj pomisliš, ko slišiš besedno zvezo zrcala srebra.<br />
Dopolni naslednje povedi.<br />
Jesen je siva in zlata, ker ______________________________________________.<br />
Sonce si obleče srajco oblakov, ker______________________________________.<br />
4.<br />
Izrazom za barve, ki še nimajo rime, poišči rimo.<br />
5.<br />
Izraze za barve iz prejšnje naloge uporabi v kratki zgodbici.<br />
6.<br />
Na črto pred besedno zvezo napiši ustrezno črko iz desnega stolpca.<br />
____ Led je začaral …<br />
____ trobentice rumene<br />
____ trobentice rumene,<br />
trave zelene.<br />
a) okrasni pridevek<br />
b) poosebitev<br />
c) rima<br />
150 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
97<br />
Sledi do<br />
davnih Feri<br />
dni<br />
Tematska analiza besedila<br />
Lainšček<br />
MESTA<br />
Z Lainščkovo pesmijo se vzpostavlja prehod k pripovednim besedilom<br />
tretjega razdelka, v katerih se mladi bralec, pa tudi osrednja otroška književna<br />
oseba, preselita v nenavadno, fantastično stvarnost, v čisti domišljijski svet,<br />
ki pogosto deluje simbolično ali je »alternativa« stvarnemu svetu. Uvodna<br />
trditev (So na svetu taka mesta, ki jih ne doseže cesta.) povzema dve plasti pesmi:<br />
prepričanje, da nenavadna mesta preprosto so (čeprav se zdijo neverjetna),<br />
ter misel, da vanje ne vodi znana (razumska) pot. Preostanek pesmi je le še<br />
razlaga te uvodne misli: v mesta ne vodi nobeno znano prevozno sredstvo<br />
niti navadna nit ne: nit, ki privede v mesto (ponazarja jo sled, ki teče skozi<br />
celo berilo), je domišljijska nit, spleta pa jo škrat Sanjavec, ki ob polni luni<br />
leta. Povezava domišljije in izročilnega sveta (škrat, polna luna – vraže) je<br />
očitna: zato mora biti tisti, ki se spušča po niti, pogumen, »upati si mora«<br />
na domišljijsko pot in na njej vztrajati – kako sijajna prispodoba za branje!<br />
Didaktični instrumentarij vodi bralca v sporočilnost pesmi ter spodbuja<br />
domišljijsko poustvarjalnost; glede na zadnjo nalogo v razdelku Nič lažjega!<br />
bi bila lahko uvodna motivacija kar potovanja s čudežnim predmetom (po<br />
zlati niti ipd.).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• spoznajo lirsko besedilo,<br />
• doživljajo pesem kot potovanje v skrivnostni svet,<br />
• zaznavajo likovnost besedila,<br />
• doživljajo podobe, ki jih ustvarja pesem,<br />
• vstopajo v ustvarjalni dialog z umetnostnim besedilom,<br />
• literarni svet povezujejo s svojim čustvenim svetom,<br />
• zaznavajo rimo kot zvočni lik.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci prinesejo razglednice, ki so jih prejeli iz najbolj eksotičnih krajev, kjer<br />
sami še niso bili. Učitelj vodi pogovor o teh mestih:<br />
Katero mesto se vam zdi najbolj zanimivo<br />
Zakaj vas je to mesto pritegnilo<br />
Kako bi tja odpotovali<br />
Ali obstaja kakšno mesto, kamor ne pridemo z nobenim prevoznim sredstvom<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj pove, da taka mesta obstajajo in da nas bo vanje popeljal pesnik in<br />
pisatelj Feri Lainšček.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in osredotočijo na poslušanje pesmi.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere pesem.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 151
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci v tišini podoživijo pesem in uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci ob pomoči učiteljevih vprašanj pripovedujejo o vtisih.<br />
Kakšna se vam zdi pesem Na kaj vas spomni<br />
Kako pridemo v čarobno mesto<br />
Ali lahko pridemo tja z običajnimi prevoznimi sredstvi Zakaj ne<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci samostojno tiho preberejo pesem. Izpišejo besede, ki jih ne poznajo.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci v parih poskušajo razložiti manj znane besede. Besede, ki jih ne poznajo,<br />
razložijo ob pomoči SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Poklicani učenci odgovarjajo na vprašanja:<br />
O kakšnih mestih govori pesnik<br />
Kako pridemo do takih mest<br />
Katera nit vodi v čarobna mesta Kdo jo spleta<br />
Zakaj škrat leta prav ob polni luni<br />
Na kaj nas pesnik opozarja v zadnji kitici Kaj je še pomembno<br />
GLASNO BRANJE<br />
Pesem glasno prebere izbrani učenec.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Kdo pripoveduje pesem<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo kitice<br />
Kaj je tema pesmi<br />
Kakšno je sporočilo pesmi<br />
VREDNOTENJE<br />
Kakšna se vam zdi pesem<br />
Čemu pesnik pripisuje večji pomen – vsakdanjemu svetu ali domišljiji<br />
Kako si vi predstavljate čarobna mesta<br />
Učitelj seznani učence z avtorjem, pokaže jim nekaj njegovih del.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci izpišejo besede, ki se rimajo v drugi kitici.<br />
2. Učenci pare besed, ki se rimajo, pobarvajo z isto barvo (priloga 1).<br />
3. V prazne prostorčke zapišejo besede, ki se rimajo z danimi besedami<br />
(priloga 2).<br />
4. Napišejo spis z naslovom Potovanje po niti domišljije.<br />
5. Poiščejo čim več lastnosti, ki jih ima škrat Sanjavec (priloga 3).<br />
152 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 1<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 153
PRILOGA 2<br />
154 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 3<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 155
98<br />
Sledi do<br />
davnih Mate<br />
dni<br />
Dolenc<br />
STRUPENA BRIGITA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Odlomek iz problemsko zasnovane pripovedi o onesnaževanju<br />
okolja se osredotoča na »pustolovščino« ribolova, v kateri se nenadoma<br />
zgodi nekaj zelo nenavadnega: ujeta riba spregovori. Prav s tem dogodkom<br />
pripoved preseže okvir realistične pripovedi oziroma mladinske pustolovke<br />
in se približa neresničnostni fantastični pripovedi. V odlomku je izpostavljen<br />
zanimiv pogovor med očetom in sinom ter privlačen opis ribolova: tako<br />
podoba književnih oseb kot dogajanje ter medbesedilne primerjave so tudi<br />
središče didaktičnega instrumentarija, ki za poustvarjalne naloge predlaga<br />
nadaljevanje odlomka po pravilih bodisi realistične bodisi fantastične<br />
pripovedi. Uvodna motivacija je glede na značilnosti besedila in vprašanj ob<br />
njem lahko medbesedilna, npr. pogovor o pravljicah, ki jih učenci poznajo.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo učiteljevo interpretativno branje, nato še sami preberejo<br />
besedilo,<br />
• prepoznajo čustvovanje literarnih junakov,<br />
• identificirajo se z osebo, katere življenjske okoliščine so podobne<br />
njihovim,<br />
• razumejo motive za ravnanje književnih oseb,<br />
• določijo vzrok in posledico ravnanja,<br />
• pozorni so na zgradbo odlomka,<br />
• določijo glavno in stranske književne osebe,<br />
• pri književnih osebah zaznajo več značajskih lastnosti,<br />
• povezujejo dogajalni čas in prostor,<br />
• zastavljajo vprašanja o vsebini in nanje odgovarjajo,<br />
• literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim svetom,<br />
• razlikujejo pomensko podobne besede na podlagi različne čustvene<br />
obarvanosti,<br />
• upovedujejo podobe, čustva in razpoloženja književnih oseb,<br />
• utemeljujejo podatke iz besedila in odgovarjajo na vprašanja ob<br />
besedilu.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj ali izbran učenec s pantomimo prikaže ribolov, drugi učenci ugotavljajo,<br />
kaj kaže.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ko učenci ugotovijo, kaj je kazal njihov učitelj oziroma sošolec, učitelj pove,<br />
da bodo prebrali, kaj se je pri ribolovu pripetilo pisatelju in strastnemu ribiču,<br />
Matetu Dolencu.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje besedila.<br />
156 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci tiho zbirajo vtise o besedilu.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izražajo svoje vtise, pripovedujejo o svojih izkušnjah z ribolovom ali<br />
ribami.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in podčrtajo neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Ob pomoči berila in SSKJ razložijo neznane besede in jih uporabijo v povedih.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kdo pripoveduje zgodbo<br />
Kdo je glavni junak<br />
Kdo je Vane<br />
V kakšnem razmerju sta pisatelj in Vane Kako to veš<br />
Zakaj je oče rekel sinu, da riba ni prijela<br />
Ali sta sin in oče izkušena ribiča ali sta amaterja Izpiši dele besedila, iz katerih si<br />
to razbral(a).<br />
Opiši njun boj z ribo.<br />
Kaj je v odlomku najbolj nenavadno<br />
Kaj bi vi storili, če bi bili na pisateljevem mestu<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbrani učenci glasno berejo odlomek.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci v pogovoru z učiteljem opredelijo kraj in čas dogajanja.<br />
Kaj je vzrok opisanega dogajanja in kakšne bi lahko bile posledice<br />
VREDNOTENJE<br />
Učenci obnovijo zgodbo.<br />
Razmišljajo, ali gre za realistično ali fantastično delo. Utemeljijo svoje mnenje.<br />
Spomnijo se pripovedi, ki so jih še prebrali, uvrstijo jih med realistične ali<br />
fantastične (priloga 1).<br />
Učenci naštejejo Dolenčeva dela, ki jih še poznajo.<br />
Učitelj jim pove nekaj zanimivosti o avtorju.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci nadaljujejo besedilo, kot da gre za realistično ali kot da gre za<br />
fantastično.<br />
2. Učenci pišejo domišljijsko besedilo z naslovom Ujel(a) sem zlato ribico.<br />
3. Učenci v knjižnici poiščejo še druge knjige Mateta Dolenca.<br />
4. Učenci zapišejo pogovor med Matetom in Vanetom pri ribolovu (priloga<br />
2).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 157
PRILOGA 1<br />
Naslednje pripovedi pravilno razvrsti v preglednico:<br />
OSTRŽEK, SREČNI PRINC, STRUPENA BRIGITA, PRIGODE TOMA SAWYERJA, RDEČA KAPICA,<br />
PASTIRCI, JANKO IN METKA<br />
V drugi razdelek preglednice dodaj tudi svoje pripovedi.<br />
REALISTIČNE PRIPOVEDI<br />
FANTASTIČNE PRIPOVEDI<br />
PRILOGA 2<br />
Medtem ko čakata, da bo riba prijela, se oče in sin pogovarjata o vsakdanjih stvareh (o šoli,<br />
prijateljih, družini, načrtih ...). Na črte zapiši njun pogovor.<br />
__OČE:____<br />
__SIN:____<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
__________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
_________________________________________<br />
158 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
de Saint-Exupéry<br />
101Antoine<br />
dni MALI PRINC<br />
Tematska analiza besedila<br />
Različnost »pogledov na svet«, svoboda pri oblikovanju lastnega<br />
mnenja in možnost pogovora o tem – vse to nakazuje že uvodni nagovor<br />
pred odlomkom iz sodobne pravljice Mali princ. Besedilo, ki nagovoru sledi,<br />
izpostavlja razliko med otroško domišljijo in razumskostjo odraslih, kar je<br />
razvidno tako iz različnega videnja otroške risbe kot iz njihovih nasvetov, ki<br />
so praktični in otroka odvračajo od domišljijskega sveta. Tudi v drugem delu<br />
odlomka se izraža pripovedovalčev kritičen, celo satiričen pogled na odrasli<br />
svet: odrasli so kljub svoji praktičnosti za pripovedovalca dolgočasneži,<br />
s katerimi se ni mogoče pogovarjati o zares zanimivih stvareh. Omenjeno<br />
razliko med otroškostjo in odraslostjo osvetljuje tudi didaktični instrumentarij,<br />
uvodna motivacija pa bi lahko temeljila kar na avtorjevi risbi slona, ki ga je<br />
pojedla boa, in na pogovoru o razumevanju te podobe (kot je predlagano v<br />
uvodnem nagovoru).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo besedilo,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo o književni osebi,<br />
• razložijo stalne besedne zveze,<br />
• prepoznajo vrsto besedila in ponovijo značilnosti pravljice,<br />
• spoznajo značilnosti sodobne pravljice,<br />
• govorno nastopajo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci naštevajo pravljice, v katerih nastopajo princi. Pripovedujejo, na kaj<br />
pomislijo, ko slišijo besedo princ.<br />
Učitelj na začetku ure napiše črtice za naslov dela, ki pa ga morajo učenci<br />
ugotoviti tako, da ugibajo črke.<br />
M a l i<br />
p r i n c<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi pisatelj Antoine de Saint-Exupéry je napisal knjigo, v kateri nastopa princ.<br />
V našem berilu boste našli prvo poglavje.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in poslušajo besedilo, ki jim ga učitelj prebere; berila so še<br />
zaprta.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj bere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo vsebino in si urejajo vtise.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 159
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo, ali jim je bilo besedilo všeč. Svoje razmišljanje tudi<br />
utemeljijo.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo pravljico in si izpišejo manj znane besede in besedne zveze, ki<br />
jih ne razumejo.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kateri poklic si je najprej želel izbrati pisatelj<br />
Kaj so o tem menili odrasli<br />
Kaj bi storil(a) ti, če bi bil(a) na njegovem mestu<br />
Kaj je storil avtor Malega princa<br />
Kaj pisatelj meni o odraslih Kakšno je tvoje mnenje<br />
Naštej značilnosti pravljice.<br />
Katere značilnosti pravljice najdeš v odlomku<br />
Oglejte si prvo risbo v berilu in zapišite misli, ki se vam porodijo ob njej.<br />
Učenci po glasnem branju rešujejo učni list.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali ti je bilo to besedilo všeč Kako bi ti odgovoril(a), če bi te pisatelj vprašal, kaj<br />
je narisal<br />
Kaj misliš o takšnih risbah Kakšno je tvoje mnenje o razumevanju in mišljenju<br />
odraslih<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Napiši sodobno pravljico, v kateri nastopa princ.<br />
2. Sestavi in oblikuj vabilo za slikarsko razstavo, ki bi ga lahko napisal<br />
pisatelj.<br />
3. V knjižnici poišči knjigo Mali princ in jo preberi. Napiši si oporne točke, ki<br />
ti bodo v pomoč, ko boš nastopal(a) pred sošolci.<br />
4. V knjižici Mali princ si, preden boš knjigo prebral(a), oglej risbe in napiši<br />
zgodbo.<br />
5. Nariši, kako bi pisatelj lahko upodobil še kakšne druge živali, da jih ne bi<br />
takoj prepoznali.<br />
6. Napiši SMS, ki ga je Mali princ poslal pisatelju pred svojim prihodom na<br />
naš planet.<br />
7. Sestavi uganko, katere rešitev bo npr. princ, klobuk, kača, pisatelj, slikar.<br />
8. Učenci pripravijo govorno vajo in nastopajo pred sošolci.<br />
160 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST<br />
1.<br />
Na črte napiši, ali trditev drži ali ne drži.<br />
__ Boe lahko spijo šest mesecev, ne da bi se premaknile.<br />
__ Odrasli so se bali pisateljeve slike, ker so mislili, da je narisal kačo.<br />
__ Pisatelj je bil po poklicu tudi pilot.<br />
__ Z odraslimi, ki niso razumeli njegovih risb, se je pogovarjal o bridžu,<br />
golfu, politiki in kravatah.<br />
__ Odrasli so podpirali njegovo likovno umetnost.<br />
__ Ko je bil star šest let, je prebiral knjigo z naslovom Resnične zgodbe.<br />
2.<br />
Nariši podobo, ki se je pisatelju kot šestletnemu dečku tako vtisnila v<br />
spomin. Nato pa risbo dopolni tako, da bi jo razumeli tudi odrasli.<br />
3.<br />
Razloži, kaj pomenijo podčrtane besede v naslednjih povedih.<br />
Odrasle sem poznal od vseh plati. ______________________________________<br />
Mislil sem, da ima nekaj več soli v glavi. _________________________________<br />
4.<br />
Dopolni.<br />
Kakšen je naslov odlomka v berilu _______________.<br />
Napiši, kakšen naslov bi izbral ti.<br />
5. Zakaj misliš, da odrasli:<br />
a) kar naprej dajejo nasvete<br />
b) nimajo domišljije<br />
c) se jim vedno mudi<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 161
Sledi do<br />
davnih<br />
Lindgren<br />
04Astrid<br />
dni BRATA LEVJESRČNA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Uvodni nagovor opozarja mladega bralca na naslovniško<br />
univerzalnost oziroma »odprtost« mladinskega leposlovnega besedila:<br />
zaradi kompleksnosti teme ali kakovosti je mladinska književnost lahko<br />
zanimiva tudi za odraslega bralca. Fantastična pripoved Brata Levjesrčna<br />
Astrid Lindgren je zelo dober primer za tako odprtost besedila: mladi bralec<br />
jo lahko doživlja le kot zanimiv niz napetih dogodivščin, v katerih glavno<br />
vlogo odigrata brata Jonatan in Rogljiček, hkrati pa pripoved s svojo trpko<br />
zgodbo o bolezni in smrti ter totalitarni oblasti, strahu in nasilju ponuja<br />
zanimiv bralni izziv tudi odraslemu bralcu; na ta posredna družbenokritična<br />
sporočila kažejo tudi nekateri motivni drobci, npr. podoba visokega zidu<br />
okoli Doline šipka, čelade stražarjev, Katlina jama … Odlomek iz pripovedi<br />
prikazuje dečkov prihod v dolino, ki ji vlada tiran, osornost Tengolovih ljudi<br />
in dobroto starčka – v didaktičnem instrumentariju se bralec sreča s podobo<br />
pripovedovalca, književnih oseb in dogajalnega prostora, predvidi pa lahko<br />
tudi nadaljevanje zgodbe ter se seznani s pojmom sodobna pravljica. Uvodna<br />
motivacija je lahko likovna, npr. risanje Katline jame in pripovedovanje o tem,<br />
kdo je pošast, ki živi v njej.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila,<br />
• besedilo samostojno berejo, v celoti preberejo književno delo,<br />
• poslušajo učiteljevo pripovedovanje in branje proze,<br />
• učenci pišejo neliterarna, polliterarna in literarna besedila o<br />
domišljijskem svetu, ki so ga ustvarili na podlagi literarnih besedilnih<br />
vzorcev (poustvarjalno pisanje), o svojem doživljanju literature, o<br />
literaturi (predstavitev dela, avtorja …),<br />
• učenci pripovedujejo o doživljanju in razumevanju literature,<br />
• govorno upovedujejo svoje domišljijske svetove,<br />
• spoznavajo tujo mladinsko književnost,<br />
• usvajajo literarnovedne pojme, in sicer na ravni njihove rabe in<br />
razumevanja: realna (realistična) in domišljijska (fantastična) plat<br />
zgodbe v sodobni pravljici, prvoosebni pripovedovalec.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci že poznajo Piko Nogavičko, zato jim učitelj postavi vprašanja:<br />
Kdo je Pika Nogavička Kdo je napisal to delo Kaj že vedo o pisateljici Katera<br />
njena dela še poznajo<br />
Učitelj se z učenci dogovori, da bodo do določenega datuma prebrali knjigo<br />
Brata Levjesrčna; nato preide k besedilu z naslednjimi vprašanji:<br />
Kaj pomeni beseda levjesrčen V katerih besedilih imamo takšne junake<br />
Učenci razlagajo svoje razumevanje besede. In pripeljemo jih do ugotovitve, da<br />
imamo takšne pogumne junake v pravljicah.<br />
162 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
NAJAVA BESEDILA<br />
Učencem napovemo branje besedila o bratih Levjesrčnih.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje besedila.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere besedilo. Upošteva, da je prvoosebno, in zato z glasom ustvarja<br />
čustvenost izpovedi.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci uredijo vtise.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Povedo svoje mnenje o prebrani zgodbi (kaj jim je bilo zanimivo, nenavadno) – in<br />
utemeljijo svojo določitev.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci še tiho preberejo odlomek, izpišejo si nerazumljive besede in poiščejo<br />
njihov pomen v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci dobijo delovni list z vprašanji.<br />
Prvi sklop vprašanj je povezan z vsebino besedila.<br />
Kje se zgodba dogaja in kdaj<br />
Katere so književne osebe v odlomku Označi jih (povej, kdo so in kakšne so<br />
njihove značajske lastnosti).<br />
Kako je lahko človek prišel v Dolino šipka<br />
V čem se razlikujeta Dolina češenj in Dolina šipka<br />
Zakaj se bo brat smejal Karlu, ko mu bo pripovedoval, kako je prišel v dolino<br />
Kaj meniš, kakšna je Katlina jama in kakšna je Katla<br />
Ali je Karel vedel, kaj ga čaka po vstopu v dolino Utemelji.<br />
Kaj je Karla rešilo iz neprijetnega položaja<br />
Drugi sklop vprašanj je povezan z razlago značilnosti besedila; pred obravnavo<br />
pripovedi so se seznanili s pojmom glagolska oseba.<br />
Iz povedi Vedel sem namreč, v kako obupnem položaju sem. izpiši glagol in mu<br />
določi glagolsko osebo. Kako imenujemo tovrstnega pripovedovalca besedila<br />
(pomagaj si z berilom na str. 106)<br />
V berilu (str. 106–107) preberi, kaj še piše o tej zgodbi in nato odgovori na<br />
naslednji vprašanji. Kako imenujemo to vrsto besedila In kaj je zanjo značilno<br />
Učenci ustno poročajo o glavnih značilnostih sodobnih pravljic. Predstavijo svoje<br />
odgovore.<br />
Učenci ob pomoči miselnega vzorca ponovijo znanje o pravljicah (priloga).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 163
PRILOGA 1<br />
164 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRIMERJAVA<br />
Učenci primerjajo: ljudske, sodobne, arabske pravljice. Nalogo opravijo v<br />
skupinah in o ugotovitvah ustno poročajo.<br />
Kraj dogajanja Čudežni predmeti Posebnosti<br />
Slovenska ljudska<br />
pravljica<br />
Arabska ljudska<br />
pravljica<br />
Sodobna avtorska<br />
pravljica<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci morajo do določenega datuma prebrati celotno književno delo. O svojih<br />
vtisih ustno ali pisno poročajo. Eden od učencev naredi plakat, na katerem<br />
predstavi življenje in književno ustvarjanje švedske pisateljice Astrid Lindgren.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 165
Sledi do<br />
davnih<br />
Lindgren<br />
04Astrid<br />
dni BRATA LEVJESRČNA<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• ločijo glavne in stranske osebe,<br />
• oblikujejo lastno stališče do ravnanja književnih oseb in ga znajo<br />
utemeljiti,<br />
• sledijo dogajanju na več dogajalnih prostorih hkrati,<br />
• pišejo fantastično pripoved in pri tem upoštevajo njene značilnosti,<br />
• upovedujejo svoje domišljijske svetove in pri tem razvijajo domišljijskočutne<br />
predstavne zmožnosti,<br />
• posredno izražajo svoja literarnoestetska doživetja,<br />
• pripravijo govorni nastop.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci si ogledajo odlomek iz filma Gospodar prstanov. Nato povedo, kaj je<br />
pravljično in seveda zato tudi tako privlačno za gledalce filma ali pa bralce te<br />
knjige.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi pisateljica Astrid Lindgren je v svojem delu Brata Levjesrčna uporabila veliko<br />
domišljije. V našem berilu je odlomek iz te njene knjige.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in poslušajo besedilo, ki jim ga učitelj prebere; berila so zaprta.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj bere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo vsebino in si urejajo vtise.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo, ali jim je bilo besedilo všeč. Razmišljajo tudi o tem, kako se<br />
počutijo, ko prebirajo zgodbe, v katerih je glavni junak v težavah.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane besede in besedne<br />
zveze, ki jih ne razumejo.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kateri dogajalni prostor je omenjen v besedilu<br />
Kako živijo ljudje v Dolini šipka<br />
Zakaj sta Veder in Kader lahko nadaljevala pot mimo stražarja<br />
Koga sta našla v gorah<br />
Kakšno nalogo je imel ujetnik<br />
S čim so mu grozili<br />
Kaj je storil v hudi stiski, ko je prišel do starčka, in zakaj Kako se je na njegovo<br />
ravnanje odzval starček<br />
Katere osebe nastopajo v besedilu<br />
Kdo je pripovedovalec<br />
166 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Učenci povedo, ali jim je bilo besedilo všeč. Razmišljajo, kako bi ravnali, če bi bili<br />
na starčkovem mestu.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci narišejo, kako si predstavljajo Dolino češenj in Dolino šipka.<br />
2. Napišejo zahvalo, ki jo je pripovedovalec poslal starčku, ker je uslišal<br />
njegovo prošnjo.<br />
3. Napišejo SMS, v katerem bi deček Karl sporočil svojim prijateljem, da je v<br />
stiski.<br />
4. Napišejo nadaljevanje zgodbe in govorno nastopajo.<br />
5. Narišejo in opišejo zid in stražarje.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 167
Sledi do<br />
davnih<br />
Lainšček<br />
08Feri<br />
dni VELECIRKUS ARGO<br />
Tematska analiza besedila<br />
Fantastična pripoved Ferija Lainščka je značilen primer za to književno<br />
vrsto: otroka se preselita v domišljijo opice Banfi, v tem povsem fantastičnem<br />
svetu pa poteka boj med dobrim in zlim – s tem se pripoved navezuje tudi<br />
na prvine klasičnih pravljic. Odlomek prikazuje otrokovo presenečenje, ko<br />
se znajde v povsem tujem in po svoje tudi nelogičnem svetu, v katerem se<br />
sploh ne more gibati, hkrati pa napoveduje nadaljevanje zgodbe (Tulsijevi<br />
načrti) in posredno označuje dečka. Didaktični instrumentarij opozarja<br />
bralca na nenavadno podobo dogajalnega prostora in časa ter na podlagi<br />
zunanje členjenosti besedila in njegove značilne vsebine pojasnjuje pojem<br />
mladinskega romana. Izbrani odlomek je, kljub iztrganosti iz besedila,<br />
predvsem primerna spodbuda za branje celotne pripovedi. Uvodna motivacija<br />
je lahko zelo različna – njeno izhodišče so lahko asociacije ob nenavadnem<br />
naslovu dela, pogovor o fantastiki (v filmih, risankah, književnosti) ali tvorjenje<br />
zgodbe v skupini.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo literarna besedila,<br />
• identificirajo se z osebo, ki doživlja dogodivščine, kakršne bi želeli<br />
doživljati sami,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo o prostoru in književnih<br />
osebah,<br />
• spoznajo vrsto besedila (roman),<br />
• vživljajo se v dogajanje in sami napišejo odlomek fantastične pripovedi<br />
(V Opičji deželi),<br />
• vživljajo se v dogajanje in ga dramatizirajo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Pripovedujejo o svojih doživetjih v cirkusu, o živalih, ki so jih tam videli, o<br />
čarovniku …<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Danes bomo prebrali odlomek iz romana Ferija Lainščka Velecirkus Argo, v<br />
katerem boste izvedeli, kaj se je zgodilo z dečkom in deklico, ki sta v cirkusu<br />
srečala čarovnika, ki ju je začaral.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
BRANJE BESEDILA<br />
Učitelj jim prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci si urejajo vtise o besedilu.<br />
168 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izražajo svoja občutja ob besedilu.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen poskušajo razložiti (ob<br />
pomoči učitelja).<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kdaj se začnejo dečku Tulsiju in deklici Geli Geli neverjetne dogodivščine<br />
Kaj se zgodi Tulsiju med predstavo v cirkusu<br />
Zakaj Tulsi ni mogel slišati deklice<br />
Kam je bil namenjen<br />
Kdo so bili njegovi spremljevalci<br />
Kakšen je bil Tulsijev načrt, s katerim bodo premagali nasprotnika<br />
Kaj si je želel Tulsi, a je opičnjak tej njegovi želji močno nasprotoval<br />
Kaj je Gela ugotovila o poteku časa v drugih svetovih<br />
GLASNO BRANJE IN DRAMATIZACIJA<br />
Učenci besedilo berejo po vlogah in nastopajo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali vam je bilo besedilo všeč Utemeljite svoj odgovor.<br />
Kako se je počutila deklica, ko je deček ni slišal Kaj bi vi storili v takšnem<br />
primeru<br />
Ali se vam je že kdaj zgodilo, da vas kdo ni slišal, čeprav ste jasno izrazili svoje<br />
mnenje<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Učenci se vživljajo v dogajanje tako, da dramatizirajo odlomek.<br />
2. Pišejo domišljijski spis z naslovom V opičji deželi.<br />
3. Napišejo zadnje poglavje v tem romanu.<br />
4. Napišejo in narišejo obvestilo o dveh otrocih, ki sta izginila v cirkusu.<br />
5. Sestavijo poročilo o tem tragičnem dogodku (izginotju otrok) in ga<br />
preberejo. Predstavljajo si, da nastopajo na radiu oziroma na televiziji.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 169
DRAMATIZACIJA ODLOMKA<br />
PRIPOVE<strong>DO</strong>VALEC: Še preden je Gela Gela sploh dojela, kaj ji hihitavi glas v<br />
resnici sporoča, so se ji zamajala tla pod nogami, da se je komaj še ujela. Znašla<br />
se je v čudni deželi.<br />
GELA GELA (začudeno): Tulsi<br />
Tulsi v roki drži zašiljeno palico, za pasom ima sekirico, ji ne odgovori.<br />
VOJŠČAKI (odpravljajo se na pot in kričijo): Se strinjamo, gospod Tulsi. Smo<br />
pripravljeni za boj.<br />
GELA GELA (prestrašeno): Tulsi … Tulsi …<br />
Vojščaki odidejo proti ostri skali, kjer je bil izhod.<br />
TULSI in STAREC se sprehajata po zelenici.<br />
TULSI (prepričljivo): Povem vam, dobra zvijača je vredna več kot najboljše orožje.<br />
Dražili jih bomo z vojskami, premagali pa z besedo ali pa se jaz ne imenujem<br />
Tulsi Bulsi in ne pridem več domov.<br />
STARČEK (ostro): Ti pač ne pojdeš nikamor. Tu potrebujemo nekoga, ki bo modro<br />
vladal.<br />
TULSI (žalostno): Vsaj to moram vedeti, ali je v bisernem hramu res shranjena<br />
skrivnost vrnitve. Pa tudi če samo zato, da vsaj pokukam, ali so po teh letih tam<br />
še vsi živi in zdravi.<br />
Gela Gela leži v šopih trave in od daleč opazuje Tulsija in Starčka.<br />
GELA GELA (začudeno): Po teh letih Ali v teh drugih svetovih čas teče drugače<br />
Čez nekaj trenutkov pa …<br />
GELA GELA (krikne): Tulsi, Tulsi! Počakaj vendar!<br />
Nato steče k skali, za katero sta prikazni malo pred tem izginili.<br />
170 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
Ende<br />
111Michael<br />
dni ČAROBNI NAPOJ<br />
Tematska analiza besedila<br />
Vzorec sodobne pravljice je značilen za dela nemškega pisatelja<br />
Michaela Endeja – v to vrsto poleg Čarobnega napoja sodi tudi njegov<br />
izvrstni pravljični roman Momo. Odlomek z začetka izbrane pripovedi opisuje<br />
nenavadno vilo Hude sanje; opis deluje strašljivo: prevladujejo temne barve,<br />
plamen v kaminu je zelen, nenadoma začne z nenavadnim glasom biti ura,<br />
predmeti so groteskni, juha, ki se kuha v kotlu, je ostudna. Taka kompleksna<br />
podoba notranjosti vile povezuje vse sestavine, ki tvorijo besedilno sliko;<br />
bralec si namreč zlahka predstavlja tudi okus in vonj čarovniške juhe. Odlomek<br />
se povezuje s književnim interesom, ki je značilen za junaškega bralca (v<br />
drugem triletju), tj. z njegovim zanimanjem za nenavadne svetove, fantazijske<br />
prostore in skrivne jezike oziroma nenavadne književne osebe. Opazovanje<br />
vzpostavljanja razpoloženja ter opisovanje književnega prostora in osebe<br />
zajemajo tudi naloge v didaktičnem instrumentariju, uvodna motivacija pa<br />
je lahko kar domišljijska slika (npr. v čarovniškem laboratoriju).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno berejo besedilo,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo književne osebe, dogajalnega<br />
prostora in časa,<br />
• ohranjajo in razvijajo interes za poslušanje proze,<br />
• pišejo polliterarna in literarna besedila,<br />
• dramatizirajo in govorno nastopajo.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
a) Možganska nevihta: na eno stran table učitelj napiše Dobri čarovniki, na drugo<br />
pa Zlobni čarovniki. Učenci navajajo imena za obe skupini.<br />
b) Učitelj napove (in napiše na tablo), da bodo učenci spoznali knjigo<br />
SATANARHEOLAŽGENIALKOPEKLENSKI PUNČ ŽELJA. Kaj je to (Učenci izražajo<br />
pričakovanja, kaj bo sledilo.)<br />
Ali lahko poveste bolj razumljivo Spremenite naslov.<br />
najava besedila<br />
Preberimo odlomek iz knjige nemškega avtorja Michaela Endeja, ki je napisal<br />
tudi deli Momo in Neskončna zgodba. (Morda berejo za bralno značko ali pa so<br />
gledali film.)<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci besedno in nebesedno izražajo svoje vtise.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 171
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo odlomek in si podčrtajo oziroma izpišejo manj znane in<br />
neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Učenci oblikujejo skupine s po tremi (lahko tudi manj ali več) učenci. Vsaka<br />
skupina na list papirja zapiše Slovarček neznanih besed in ga izmenja z ostalimi<br />
skupinami. Slovarčki krožijo po razredu toliko časa, dokler ne pridejo nazaj k<br />
izhodiščni skupini. Na koncu preberemo, učitelj potrdi pravilnost rešitve.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učenci odgovarjajo na vprašanja v berilu.<br />
glasno branje<br />
Učenci glasno berejo dele besedila.<br />
vprašanja za razvijanje vrednotenja besedila<br />
Delo po skupinah: Oblikujemo skupine in učence razporedimo glede na njihove<br />
interese.<br />
1. Dva učenca, ki sta dobra risarja, na stransko tablo z barvnimi kredami<br />
narišeta prizor. Sama se dogovorita, kaj bosta narisala.<br />
2. Če je v razredu več takih, ki radi in dobro rišejo, potem vsakdo zase nariše<br />
sliko, sledi razstava v razredu.<br />
3. Učenci v skupini oblikujejo strip. (Ali se dogovorijo in vsi rišejo en strip ali pa<br />
vsakdo v skupini glede na njihov medsebojni dogovor riše del zgodbe.)<br />
4. Skupina piše podajanko: vsakdo v skupini napiše delček nadaljevanja<br />
zgodbe, ki se nanaša na ilustracije v knjigi (učni list 2).<br />
5. Vsak član skupine obnovi prebrano besedilo, vendar tako, da kako<br />
podrobnost spremeni; sošolci morajo uganiti, katero.<br />
6. Oblikujte Seznam čarovniških (nenavadnih) predmetov. Posamezne predmete<br />
narišite, preostale pa natančno opišite.<br />
7. Kovačnica besed: oblikujte zapleteno skovano besedo, kot jo ima knjiga<br />
v naslovu. Najprej se v skupini dogovorite, kakšno besedo boste skovali.<br />
Ali bo, na primer, prijazna/smešna/otroška/zlobna/prestrašena/glasna …<br />
Sestavite seznam besed, ki pridejo v poštev. Eden v skupini začne, nadaljuje<br />
njegov sosed, tako da na prvo izbrano besedo prilepi katerokoli drugo s<br />
seznama …<br />
Iz nastalih izdelkov priredimo razstavo.<br />
nove naloge<br />
1. Napišite prizor Sestalo se je čarovniško sodišče in ga odigrajte. Porota zaseda,<br />
tožilec obtoži Belzebuba, obramba ga brani.<br />
2. Pomagaj Belzebubu Zgubi, da se reši. Sestavi zanj čarovniški recept, ki bo<br />
deloval na njegove težave.<br />
3. Sestavi recept za čarovniško juhico. Poskusi v rimah.<br />
4. Belzebub mora torej pridobiti na času. Ura je namreč odbila že pet, časa pa je<br />
le še do polnoči. Zanj napiši načrt delovanja.<br />
5. Čarovniki in čarovnice se bodo udeležili novoletnega simpozija (znanstveni<br />
posvet). Med seboj pa bodo tudi tekmovali. Predstavi Belzebubove<br />
nasprotnike. S kakšnimi »juhicami« bodo tekmovali oni<br />
6. Oblikuj vabilo na čarovniški shod.<br />
7. Pomešane zgodbe: Belzebub se zaljubi v … Izberi, v katero čarovnico se je<br />
zaljubil, in napiši spis o tem. Pri tem uporabljaj podatke iz odlomka v berilu.<br />
a) Povabi jo k sebi domov na žur …<br />
b) Napiše ji pesem.<br />
c) Objavi ženitni oglas, da bo z njim zagotovo dobil najprimernejšo in<br />
najlepšo družico.<br />
172 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
8. Oglej si kazalo knjige – pripoveduj, kaj bi se utegnilo zgoditi v nadaljevanju<br />
(učni list 1).<br />
9. Pojdi v šolsko knjižnico in ugotovi, katera Endejeva dela imate. Si že katero<br />
prebral(a) Na kratko ga predstavi sošolcem.<br />
10. Huuu, čarovniki in čarovnice so tu! Oblikuj tabelo, v kateri bodo čarovniki<br />
oziroma čarovnice, ki se jih spomniš, dopiši oznako (so zlobni ali dobri), ne<br />
pozabi na naslov knjige in njenega avtorja.<br />
11. Govorni nastop po navodilih v berilu.<br />
UČNI LIST 1<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 173
UČNI LIST 2<br />
174 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 175
Sledi do<br />
davnih<br />
Ende<br />
111Michael<br />
dni ČAROBNI NAPOJ<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo sposobnost poslušanja in branja, razumevanja in vrednotenja<br />
umetnostnega besedila,<br />
• besedilo samostojno berejo,<br />
• poslušajo učiteljevo pripovedovanje in branje proze,<br />
• pišejo polliterarna in literarna besedila o domišljijskem svetu, ki so<br />
ga ustvarili na podlagi literarnih besedilnih vzorcev (poustvarjalno<br />
pisanje),<br />
• pripovedujejo in dramsko oblikujejo literaturo,<br />
• govorno upovedujejo svoje domišljijske svetove,<br />
• pripovedujejo o svojih literarnoestetskih izkušnjah,<br />
• spoznavajo tujo mladinsko književnost.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učence vpraša, kaj je to napoj in kako se pripravlja. Nato jih spodbudi, da na<br />
list A3 narišejo veliko posodo, kotel nad ognjem, in vanj zapišejo, katere sestavine<br />
bi dali v svoj napoj. Napoj naj tudi poimenujejo, npr. napoj za bistro glavo, napoj<br />
za lepoto, napoj za moč … Ob robu lahko zapišejo tudi recept za kuhanje (koliko<br />
časa, na kako močnem ognju, na kaj moramo biti pozorni …). Vsak učenec svoj<br />
izdelek predstavi in sošolci povedo svoje mnenje.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
O kakšnem napoju pa govori knjiga Michaela Endeja Čarobni napoj Kdo pripravlja<br />
tak napoj Kako si predstavljate osebo, ki ga pripravlja<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in uredijo misli. Pripravijo se na poslušanje besedila.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Boljši bralci glasno preberejo odlomek v berilu.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo misli.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci pripovedujejo o svojih prvih vtisih.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci še glasno preberejo posamezne dele besedila.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Nataša Plevnik<br />
OŠ Globoko<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj razdeli delovni list z vprašanji. Rešujejo v dvojicah.<br />
S sošolcem se pogovori o besedah, ki jih ne razumeš. Delovni list obreži in nalepi v<br />
zvezek za slovensko književnost. Skupaj s sošolcem/sošolko odgovorita na spodnja<br />
vprašanja.<br />
176 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
1.<br />
2.<br />
3.<br />
4.<br />
5.<br />
6.<br />
7.<br />
8.<br />
9.<br />
10.<br />
11.<br />
12.<br />
13.<br />
Kaj veš o čarovnikih Kakšni ljudje so to S čim se ukvarjajo<br />
Katere slavne čarovnike oziroma čarovnice poznaš<br />
Zdaj pa k zgodbi iz berila. Kdaj in kje se dogaja<br />
Kakšno je vreme<br />
Kdo je glavna oseba<br />
Natančno izpiši povedi, v katerih je opisana glavna oseba.<br />
Izpiši tudi povedi, v katerih je oseba označena (kakšen ima značaj).<br />
Opiši tudi nihajno uro.<br />
Izpiši povedi, ki opisujejo čarovnikov naslanjač.<br />
Kakšen je eliksir številka 92 Kako je opisan videz tega eliksirja<br />
S katerim namenom ga čarovniški svetnik pripravlja<br />
S kakšnimi težavami glede eliksirja se čarovniški svetnik sooča<br />
Zdaj pa nariši laboratorij čarovniškega svetnika. V njem nariši glavno<br />
osebo, naslanjač, nihajno uro in še kaj, tako kot opisuje besedilo.<br />
Učenci predstavijo svoje odgovore in do določenega datuma poiščejo različne<br />
podatke o čarovništvu (predvsem jih usmerimo h književnim delom, filmom …).<br />
Nato učence razdelimo v skupine, v katerih oblikujejo miselni vzorec na temo<br />
ČAROVNIŠTVO.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Tudi ti se učiš čarovniških spretnosti. Prišel(la) si k Belzebubu Zgubi<br />
na učno uro, da te nauči pripravljati eliksirje. Zapiši zgodbo, kako sta<br />
pripravljala eliksir, čemu je bil namenjen in še kaj lahko dodaš iz svoje<br />
domišljije.<br />
Učenci svoja besedila predstavijo in sošolci jih ovrednotijo.<br />
2.<br />
Dramatizacija (dve šolski uri ali celo več): učenci se razdelijo v manjše<br />
skupine in pripravijo dramski prizor – zaslišanje čarovniškega svetnika.<br />
Besedilo zapišejo in ga odigrajo.<br />
Sošolci vrednotijo dramske prizore.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 177
Sledi do<br />
davnih<br />
Bauer<br />
14Jana<br />
dni IZGINJEVALEC ČAROVNIC<br />
Tematska analiza besedila<br />
Vdor nestvarnega v realni svet, soobstajanje šolskega vsakdanjika in<br />
sveta čarovnikov in čarovnic je značilna poteza nekaterih zelo priljubljenih<br />
mladinskih besedil, v katerih bi lahko prepoznali poteze »fantastične<br />
pustolovke«. Ne le svetovna uspešnica o Harryju Potterju, tudi Izginjevalec<br />
čarovnic Jane Bauer vzporeja stvarnost, ki je le na videz razumljiva, in svet<br />
čarovnikov, ki je pomembnejši in močnejši od stvarnega sveta. Izbrani<br />
odlomek se osredotoča na nenavaden lik učiteljice Fride ter na razkritje<br />
skrivnosti, povezane z njo – didaktični instrumentarij spodbuja predvsem<br />
zaznavanje podobe čarovnice ter ponuja medbesedilne primerjave; prav<br />
navezava na pravljično izročilo je lahko tudi ena od oblik uvodne motivacije.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• razvijajo zmožnosti doživljanja in razumevanja besedilne stvarnosti,<br />
• seznanijo se z odlomkom iz dela Izginjevalec čarovnic,<br />
• samostojno preberejo odlomek,<br />
• literarni svet povezujejo s svojim izkušenjskim svetom,<br />
• identificirajo se s književno osebo,<br />
• sestavijo domišljijsko predstavo književnih oseb,<br />
• zaznajo značajske poteze in razumejo ravnanje oseb,<br />
• upoštevajo avtorjev opis in oblikujejo domišljijsko-čutno predstavo<br />
dogajalnega prostora,<br />
• razumejo zaporedje dogodkov,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob berilu in izpisujejo povedi, ki jim pomagajo<br />
pri iskanju odgovorov,<br />
• nadaljujejo zgodbo in pri tem upoštevajo pravilo pravljičnih svetov, da je<br />
dobro nagrajeno.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj nariše na tablo šolo in spodbudi učence, da dopolnjujejo stavbo z<br />
besedami, na katere se spomnijo ob besedi šola (priloga 1).<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Pa poglejmo, če je vaša šola tudi tako grozna, kot je šola junaka v besedilu Jane<br />
Bauer Izginjevalec čarovnic.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj interpretativno prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo in uredijo misli.<br />
178 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izražajo svoja doživetja po branju. Vprašamo jih, katera šola je boljša,<br />
tista, ki jo je obiskoval Nejc, ali njihova.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci še enkrat preberejo besedilo in v njem poiščejo neznane besede, ki jih<br />
izpišejo.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci ob pomoči sošolcev in SSKJ razložijo neznane besede.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kdo je glavni junak<br />
Kako se je Nejc počutil na svoj prvi šolski dan<br />
Kdo ga je peljal v šolo<br />
Nejcu se je v šolo najprej mudilo, saj sta ga starša komaj dohajala. Kako njegovo<br />
navdušenje upada in se sprevrača v pravo grozo Poišči in izpiši povedi, ki<br />
pripovedujejo o tem.<br />
Kaj si je o šoli mislil Nejčev oče Peter<br />
Kakšen je bil znak Nejčeve šole<br />
Se spomnite kakšne vraže, povezane s črnimi mačkami Kaj je po stari vraži treba<br />
narediti, če črna mačka pred teboj prečka pot<br />
S čim jih učiteljica straši že prvi dan<br />
Doma se Nejc pogovarja s svojim dedkom. Katero skrivnost mu dedek razjasni<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Učenci opredelijo čas in prostor dogajanja.<br />
Opišejo glavno in stranske osebe.<br />
Nejc na koncu odlomka izve, da je njegova učiteljica čarovnica. Zakaj je po<br />
vašem mnenju naslov knjige Izginjevalec čarovnic<br />
Katere knjige, v katerih nastopajo čarovnice, še poznate<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci pišejo domišljijsko besedilo o tem, kaj bi delali, če ne bi bilo šole.<br />
Zaigrajo pogovor med Nejcem in njegovim dedkom.<br />
Učenci napišejo nadaljevanje zgodbe, pri tem upoštevajo pravila pravljice,<br />
dobrota na koncu zmaga, hudobija pa je kaznovana.<br />
Rešijo križanko (priloga 2).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 179
PRILOGA 1<br />
ŠOLA<br />
180 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
PRILOGA 2<br />
1. Pravljica, v kateri čarovnica zapelje bratca in sestrico s hiško iz sladkarij.<br />
2. Avtorica knjige Izganjalec čarovnic.<br />
3. Čarovnikov pripomoček je čarobna __________.<br />
4. Književni junak, ki se je vpisal na Bradavičarko.<br />
5. Čarovniški vzklik.<br />
6. Ime Nejčeve učiteljice.<br />
7. Ime Nejčevega očeta.<br />
8. Ime knjige: Čarovnik iz ______ .<br />
9. Kdo je Nejcu pomagal razvozlati skrivnost<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 181
Sledi do<br />
davnih<br />
Štampe Žmavc<br />
17Bina<br />
dni URE KRALJA MINA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Ure kralja Mina so pravljična igra o kralju, ki želi obvladati čas, saj<br />
spozna, da se stara. Odlomek je z začetka igre, v njem pa osrednja dramska<br />
oseba razkrije vzrok dramskega dogajanja v nadaljevanju: bele kocine<br />
sporočajo, da njegov čas mineva – vse to je še poudarjeno s kontrastno<br />
podobo pomladi, ki se razcveta (mila majska noč). Kralj zato želi, da urarček<br />
ure ustavi; nasprotje kraljevi zagledanosti v samega sebe in njegovi želji, da bi<br />
bil večen, so tudi modri urarčkovi odgovori o brezčasnosti časa in začasnosti<br />
bitij. Besedilo je zanimivo tudi zaradi nenavadnih tvorjenk (npr. časotulije)<br />
ter možnosti za improvizacijo, ki jih ponuja – tovrstne dejavnosti predlaga<br />
didaktični instrumentarij, ob katerem bralec spoznava zgradbo dramskega<br />
besedila in lastnosti oseb. Uvodna motivacija je lahko gibalna igra, npr.<br />
ponazarjanje tiktakanja in bitja različnih ur.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• pri skupinskem glasnem branju tekoče in razumljivo berejo besedilo<br />
po vlogah ter spreminjajo hitrost, barvo in register govora glede na<br />
spremembo razpoloženja dramske osebe,<br />
• prepoznajo zgradbo dramskega besedila,<br />
• opisujejo zgradbo dramskega besedila,<br />
• podobo književne osebe upovedujejo tudi ob pomoči posrednih<br />
besedilnih signalov,<br />
• napišejo kratko fantastično pripoved,<br />
• sodelujejo pri uprizoritvi besedila v razredu,<br />
• igrajo vloge iz besedila,<br />
• dramski prizor opremijo s sceno, glasbeno spremljavo, kostumi.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj v učilnico prinese veliko škatlo z napisom ČASOVNI STROJ. Z učenci se<br />
pogovarja o tem, ali jih čas kdaj ovira, moti, dolgočasi. Nekaj učencev povabi,<br />
da vstopijo v časovni stroj in spremenijo to, kar si najbolj želijo. Vsak učenec, ko<br />
pride iz škatle, sošolcem pove, kaj je spremenil.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Ugotovili smo, da nas je kar veliko, ki bi radi spremenili kaj v zvezi s časom.<br />
Nekaterim gre torej prepočasi, drugim prehitro. V igri Bine Štampe Žmavc tudi<br />
živi nekdo, ki mu čas pošteno načenja živce. To je kralj Min – in najbolje bo, da<br />
pogledamo, kaj se mu je zgodilo.<br />
Da bomo lažje doživeli kraljevo stisko, bomo dogajanje zvočno opremili.<br />
Učitelj prebere uvod v prvem dejanju, nato pa da učencem navodila, kako naj<br />
zvočno prikažejo zvoke v kraljevi sobi.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za branje besedila.<br />
182 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj in učenec, dober bralec, učencem prebereta odlomek.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebranem odlomku in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Kako ste doživljali kraljevo stisko Česa se kralj boji<br />
Urarček mu je skušal pomagati. Bi mu tudi vi pomagali Kako<br />
Vam je bilo besedilo všeč Zakaj<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo. Podčrtajo manj znane besede in zanimive<br />
besedne zveze, predvsem pa tvorjenke.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ. Učitelj na tablo napiše nenavadne tvorjenke.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kaj je preganjalo kralja v spanju in kaj ga je zbudilo<br />
Podivjane ure, ki jih urarček ustavi, usmerijo pogovor med kraljem in njim na čas.<br />
Zakaj kralja zanima, kako izgleda Kako sprejme, da ima že sive in bele dlake na<br />
bradi Zakaj tako<br />
Na koga se zaradi tega jezi<br />
Kaj mu skuša urarček povedati Je res čas kriv za njegovo staranje<br />
Kaj kralju zbudi kanček upanja Česa si najbolj želi<br />
GLASNO BRANJE<br />
Besedilo preberemo še enkrat, in sicer v branje vključimo vse učence. Razdelimo<br />
vlogi kralja in urarčka. Učenci poskušajo pri branju upoštevati junakov značaj,<br />
vlogo in razpoloženje. Ostali učenci ponazarjajo zvoke ur.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo zgradbo besedila in jo opišejo. Ločijo govor oseb, stransko<br />
besedilo in opise dogajanja. Razumejo pomen stranskega besedila: učitelj<br />
prebere del stranskega besedila, dva učenca pa z gibi in mimiko brez besed<br />
ponazarjata to besedilo.<br />
VREDNOTENJE<br />
Kje se igra dogaja Kralj vlada vsemu. Čemu pa ne more vladati Kako to<br />
sprejema S katerimi izrazi imenuje ure Je z njimi izražen njegov odnos do ur<br />
Kakšen je<br />
Kako kralj doživlja spoznanje, da se stara S čim bi to rad preprečil Meniš, da je<br />
vse to povezano z njegovim rojstnim dnem Kako<br />
Urarček poskuša kralja pomiriti in ob tem izreče precej modrih misli. Kako<br />
razumeš misli Tudi ure se lahko pokvarijo, veličanstvo. Ne samo ljudje! ali<br />
Vsi se staramo, veličanstvo. Čas samo čas jé! ali Ker času ni potrebno, da ga merimo!<br />
Čas je brezčasen. Le mi smo začasni.<br />
Književnima osebama pripiši lastnosti in tiste dele besedila v oklepajih, ki<br />
nakazujejo te lastnosti.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 183
KRALJ<br />
Lastnosti<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
Besede, ki to dokazujejo<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
URARČEK<br />
Lastnosti<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
Besede, ki to dokazujejo<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
NOVE NALOGE<br />
1.<br />
2.<br />
3.<br />
Izpiši vse izraze za ure in jih razloži. Nariši ure tako, kot si jih predstavljaš.<br />
V besedilu poišči tiste dele, kjer kralj poudarja svojo vladarsko moč.<br />
Napiši nadaljevanje dramskega odlomka. V pomoč ti je lahko tudi<br />
odlomek sklepne pesmi iz igre, in sicer:<br />
URARČEK:<br />
To zgodba je o kralju Minu,<br />
davnih kraljev slavnem sinu,<br />
ki ni ga zmagal meč poraz,<br />
dokler ni z žezlom dregnil v Čas.<br />
4. V razredu izdelajte ure in oblačila za kralja Mina ter urarčka. Učilnico<br />
opremite kot kraljevo sobo. Izberite igralca, ki bosta odigrala vlogi.<br />
Odigrajte prizor, pri tem pa na poseben način oživite svoje ure.<br />
5. Napiši kraljev ukaz, s katerim želi ustaviti čas.<br />
6. Kralj je dejal: » Ah, urarček, ko bi obstajala dežela … svet …, kjer bi bil čas<br />
drugačen! Kraj, kjer se ne bi starali! Kraj, ki bi se skoraj dotikal večnosti!«<br />
Pomagaj kralju in izdelaj turistični letak za kraj, kjer se nihče ne postara.<br />
Prepusti se svoji domišljiji in ustvarjalnosti.<br />
7. Napiši svoje razmišljanje o času.<br />
Čas je ___________________________<br />
Dolgočasim se, kadar __________________________<br />
Čas mi mine, kot bi trenil, kadar ____________________<br />
8. Klepet kraljevih ur. Napiši pogovor kraljevih ur, potem ko sta kralj in<br />
urarček po tem dogodku zapustila sobo.<br />
184 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
Maršak<br />
122Samuil<br />
dni PRAVLJICA O KRALJU IN VOJAKU<br />
Tematska analiza besedila<br />
Besedilo ruskega pesnika v odličnem prevodu Toneta Pavčka (ob<br />
prevajalčevem imenu se lahko pogovorimo tudi o njegovem pesniškem<br />
opusu, npr. o pesmi Junak) uvaja pravljični razdelek šestega berila, hkrati<br />
pa predstavlja dve za klasično pravljico značilni književni osebi: modrega<br />
»siromaka« in nadutega vladarja. Tudi tema besedila – preprostost in<br />
skromnost sta več vredni kot imenitnost in moč – je za pravljico značilna.<br />
V didaktičnem instrumentariju so vprašanja za razvijanje zaznavanja in<br />
razumevanja nenavadnih besed, pravljičnih oseb in sporočila pesmi,<br />
poustvarjalne dejavnosti pa spodbujajo interpretativno branje ter vrednotenje<br />
sporočila pesmi. Uvodna motivacija je lahko igra vlog: učenci prevzamejo<br />
vlogo značilnih pravljičnih oseb in se pogovarjajo (npr. na dvoru).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo umetnostno besedilo,<br />
• po poslušanju označijo pesem na podlagi lastnega doživljanja,<br />
• oblikujejo si domišljijsko predstavo dogajalnega prostora,<br />
• identificirajo se s književno osebo in pripovedujejo o svojih občutkih,<br />
• besedilno stvarnost opazujejo s svojega zornega kota,<br />
• berejo pesem in jo povežejo z doživetji iz svojega življenja,<br />
• razvijajo asociativne sposobnosti,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob pesmi,<br />
• spoznajo pojem pripovedna pesem.<br />
Dodatna dejavnost: obisk knjižnice in ogled dela Bajke in balalajke.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Anekdota<br />
Ruski pesnik Samuil Jakovljevič Maršak je leta 1914 prvič prišel v London. Na ulici<br />
je neznanca vprašal: »What is time«<br />
In človek se je zelo začudil, zakaj mu postavlja tako nenavadno vprašanje, kako<br />
naj on ve, kaj je čas. A pesnik je hotel le vedeti: »What time is it«<br />
Samuil Jakovljevič Maršak se je rodil v ruskem mestu Voronež na obrobju<br />
moskovske države ob reki Don. Mesto je bilo nekoč pomembno zaradi<br />
obrambnega značaja, kasneje pa je dobilo trgovsko vlogo. V Maršakovem času je<br />
bilo med dvajsetimi največjimi mesti Ruskega carstva.<br />
Učitelj razdeli učence v skupine. Vsaka skupina sestavi zgodbo s ključnimi<br />
besedami: kralj, vojak, prepir, pastir.<br />
Skupaj oblikujejo zgodbo (v verigi) – vsak učenec doda eno poved. Začne učitelj:<br />
»Nekoč je živel kralj …« Nadaljuje eden od učencev (na vrsto morajo priti vsi).<br />
Vsaka skupina pripoveduje svojo zgodbo.<br />
Pripovedujejo, kako razrešujejo prepire.<br />
Izražajo svoja čustva, ko poskušajo nekomu razložiti svoje mnenje, pa ga drugi<br />
ne sprejme.<br />
VIRI:<br />
http://www.pcpress.<br />
co.yu/arhiva/tekst.<br />
aspbroj=23&tekstID=1050<br />
http://sl.wikipedia.org/wiki/<br />
Vorone%C5%BE<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 185
NAJAVA BESEDILA<br />
Ruski pesnik Samuil Jakovljevič Maršak je napisal pesem, za katero ga je<br />
navdihnilo ljudsko izročilo. Prisluhnimo.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj prebere pesem.<br />
PREMOR PO BRANJU<br />
Učenci podoživijo pesem in uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Pripovedujejo o vtisih. Kakšna občutja vam vzbuja pesem<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo pesem in podčrtajo manj znane ali neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen besede razložijo učenci, ki jo<br />
poznajo, ali učitelj. Povedo, katera beseda je v pesmi najpomembnejša.<br />
Iskanje in razlaga narečnih in starinskih besed.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Posamezni učenci glasno preberejo pesem. Trudijo se brati doživeto, ustrezno<br />
hitro, spreminjajo barvo/dinamiko glasu, delajo smiselne premore …<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učenci odgovarjajo na vprašanja v berilu.<br />
V pogovoru opredelijo literarne osebe. Določijo glavne in stranske književne<br />
osebe. Vse osebe opišejo.<br />
Pogovorijo se o kraju in času dogajanja. Povedo, ali ju lahko določijo.<br />
Učenci ustno obnovijo pesem.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Pisanje ali pripovedovanje predzgodbe. Izmisli si in zapiši, kaj se je<br />
dogajalo pred dogodki, opisanimi v pesmi.<br />
2. Pisanje ali pripovedovanje pozgodbe. Napiši nadaljevanje pesmi, kot da<br />
bi jo pripovedovala ena od književnih oseb.<br />
3. Pisanje ali pripovedovanje obnove v prvi osebi. Vživi se v vlogo ene od<br />
književnih oseb in napiši obnovo, kot bi jo napisala ta oseba.<br />
4. Pisanje vojakovega pisma kralju in kraljevega odgovora.<br />
5. Pisanje dodatne kitice.<br />
6. Pogovor o medsebojnih odnosih. Kdo je pomembnejši<br />
7. Anketa o drugačnosti, o odnosu učencev do soljudi.<br />
186 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
124Ljudska<br />
dni ZARIKA IN SONČICA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Ljudska balada Zarika in Sončica omogoča doživljanje značilnega<br />
razpoloženja ter opazovanje dramatičnega stopnjevanja, ki je značilno<br />
za to književno vrsto. Ob tem bo mladim bralcem morebiti zanimiv tudi<br />
nenavaden jezik, tj. starinske oziroma narečne besede, ki dajejo izbrani pesmi<br />
značilno »patino« izročila. Z ljudsko pravljico besedilo povezuje tudi kruta<br />
igra usode, ki po naključju znova združi ločeni sestri, le da je srečanje za obe<br />
usodno. Didaktični instrumentarij opozarja na rabo slogovno zaznamovanih<br />
besed, razvija zmožnost razumevanja dogajalnega časa in sporočila pesmi,<br />
med poustvarjalnimi nalogami pa so predlogi za interpretativno branje in<br />
poustvarjalno pisanje ter spodbude za obisk knjižnice; za uvodno motivacijo<br />
lahko poslušamo »baladno« glasbo ter pripovedujemo o občutkih, ki jih<br />
vzbuja.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo ljudsko pripovedno pesem,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora,<br />
• spoznavajo mejo med realnim in domišljijskim svetom ter vedo, da je<br />
besedilna stvarnost v pripovedi drugačna od sveta, v katerem živimo,<br />
• razumejo vzročno-posledično zaporedje dogodkov,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob besedilu,<br />
• znajo razložiti pomen besed in besednih zvez,<br />
• spoznavajo književne osebe,<br />
• prepoznajo značilnost pravljičnega dogajanja,<br />
• govorno obnovijo pesem,<br />
• vrednotijo sporočilo in učinek besedila.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj v uganki predstavi sam sebe ali enega učenca iz razreda. Učenci rešijo<br />
uganko.<br />
Delo v dvojicah<br />
Vsak učenec napiše podobno predstavitev sošolca, jo prebere svojemu sosedu,<br />
sosed razvozla uganko. Vlogi nato še zamenjata.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj napove pesem, v kateri bodo učenci izvedeli, kako sestra prepozna sestro,<br />
ki je dolgo časa ni videla.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Poslušajo učiteljevo interpretativno branje.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Podoživijo pesem in uredijo vtise o njej.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 187
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Pripovedujejo o vtisih, o čem govori pesem, kaj jih je najbolj razžalostilo …<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo pesem ter poiščejo (izpišejo) manj znane in neznane besede,<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen besed in besednih zvez<br />
(npr. spustiti dušo) razložijo učenci in učitelj.<br />
Učenci razmišljajo o tem, iz katerih besed sta nastali lastni imeni Zarika in<br />
Sončica.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj ustno postavlja vprašanja. V celih povedih odgovarjajo poklicani učenci.<br />
Kako se imenujeta sestri Kakšni sta po zunanjosti Pomagajte si z imenoma.<br />
Kaj si Zarika želi za darilo Kaj lahko sklepate o njenem značaju<br />
Kaj Zarika pravi v 4. kitici Se je darila razveselila Je dobila tisto, kar si je želela<br />
Kako Zarika reši svoj problem Obžaluje svoje dejanje Zakaj<br />
Zakaj umre Sončica in zakaj Zarika<br />
Kaj vam zadnja dva verza 1. kitice povesta o dogajalnem času<br />
Je dogajalni prostor znan<br />
GLASNO BRANJE<br />
Klicani učenci glasno preberejo pesem po kiticah.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA IN VREDNOTENJE<br />
Učenci povejo, koliko kitic ima pesem in koliko verzov posamezna kitica.<br />
Ponovijo značilnosti ljudske pesmi.<br />
Presodite Zaričino ravnanje. Je bila na Sončico ljubosumna Je s Sončico ravnala<br />
prav Je obžalovala svoje ravnanje Vas je pesem razžalostila Zakaj<br />
Kaj bi si vi zaželeli s sejma<br />
Kako se je ohranila pesem, ki nima znanega avtorja<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci ustno obnovijo zgodbo pesmi.<br />
Učenci pisno predstavijo Zariko in Sončico (učni list).<br />
Dobra vila naj bi deklici prebudila (deklici naj bi ponovno zaživeli). Učenci<br />
nadaljujejo zgodbo pesmi. Nadaljevanje lahko napišejo kot pesem ali pa kot spis.<br />
Učenci starše ali stare starše povprašajo, ali se v njihovem kraju ohranja kakšna<br />
ljudska pesem ali zgodba, ki ni zapisana. O tem poročajo v razredu.<br />
UČNI LIST<br />
Zarika<br />
Sončica<br />
188 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
124Ljudska<br />
dni ZARIKA IN SONČICA<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo ljudsko pripovedno pesem,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora,<br />
• spoznavajo mejo med realnim in domišljijskim svetom ter vedo, da je<br />
besedilna stvarnost v pripovedi drugačna od sveta, v katerem živimo,<br />
• razumejo vzročno-posledično zaporedje dogodkov,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob besedilu,<br />
• znajo razložiti pomen besed in besednih zvez,<br />
• spoznavajo književne osebe,<br />
• prepoznajo značilnosti pravljičnega dogajanja,<br />
• govorno obnovijo pesem,<br />
• sestavljajo pomene in besedilo vrednotijo.<br />
Dodatni dejavnosti:<br />
• družinsko branje iz zbirk Slovenske ljudske pesmi oziroma Slovenska<br />
pripovedna pesem,<br />
• pripovedujejo in napišejo pripoved in ji spremenijo začetek, konec,<br />
osebe, dogodke.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Pogovor o pravljicah.<br />
Katere pravljice najraje berete/poslušate So vam jih brali/pripovedovali, ko ste<br />
bili majhni Kdo vam jih je pripovedoval<br />
Vam jih še vedno kdo prebere ali pove Kdo Kdaj Zakaj jih radi poslušate<br />
Ste kdaj brali ljudske pripovedne pesmi V čem se razlikujejo od pravljic v vezani<br />
obliki<br />
interpretativno branje<br />
Učenci pesem preberejo doživeto in z občutkom za dogajanje. Razdelijo si vloge,<br />
z glasom izrazijo razpoloženje, različna občutja ponazorijo s spremembo barve,<br />
mehkobo glasu.<br />
čustveni premor in izražanje doživetij<br />
Po branju učenci govorijo o svojih občutjih, doživetjih, vtisih.<br />
Povedo, kako so razumeli pesem.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Učenci razložijo besede in besedne zveze, ki so nenavadne, in povedo, zakaj se<br />
jim zdijo nenavadne.<br />
Katere besede se v pesmi ponavljajo<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Kdaj se pesem dogaja<br />
Po katerih značilnostih prepoznamo, da pesem ni sodobna<br />
Katere književne osebe nastopajo v besedilu<br />
Kdo sta glavni osebi v pesmi<br />
Kaj povesta imeni junakinj<br />
Kakšna je bila njuna usoda<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 189
Kako se pesem zaključi<br />
Povzemi dogajanje in opiši kraj dogajanja.<br />
Je čas dogajanja znan<br />
Razložijo pojem okrasni pridevek. Iščejo primere v pesmi.<br />
Učenci analizirajo pesem ob pomoči vprašanj v berilu.<br />
Razložijo pojem ljudska pripovedna pesem.<br />
VIRI:<br />
http://www.o-sks.nm.edus.<br />
si/Seminarske_naloge/<br />
Seminarska_naloga_Jozica_<br />
Levstik/literarne_vrste.htm<br />
http://www.s-gim.kr.edus.<br />
si/projekti/ucenje/matura/<br />
slovensko-ljudsko.htm<br />
http://www.slova.mojforum.si/<br />
slova-about97.html<br />
http://www.slova.mojforum.si/<br />
slova-about122.html<br />
Janko Kos, Pregled slovenskega<br />
slovstva,DZS, Ljubljana 2002<br />
Ljudsko slovstvo je krožilo med ljudstvom, med nižjimi sloji fevdalne družbe v<br />
takratnih slovenskih deželah. To je bilo slovstvo kmečkih podložnikov, obrtnikov<br />
in delavcev, hlapcev, vojakov, tudi študentov, ne pa tudi fevdalcev, meščanov,<br />
cerkve. Nižji sloji so širili in prenašali slovstvo iz roda v rod. Zelo pomembno<br />
vlogo so imeli ljudje, ki so prihajali v stik z drugimi deželami, na primer obrtniki,<br />
študenti, vojaki, ki so prinašali nove običaje na naša tla.<br />
Ljudsko slovstvo je nastajalo v času srednjega veka, torej nekako od leta 1200,<br />
ko so Slovenci prišli v stik z Evropo (križarske vojne). Vrh je doseglo v poznem<br />
srednjem veku, v času turških vpadov in po smrti kralja Matije Korvina.<br />
Ti zgodovinski dogodki so razvneli domišljijo ljudskih pesnikov in pripovednikov.<br />
V 17. in 18. stoletju je razcvet doživela lirska pesem.<br />
Najpomembnejši vrsti ljudskega slovstva v srednjem veku sta bili ljudsko<br />
pesništvo in pripovedna proza. Pesmi so peli ali recitirali ob spremljavi preprostih<br />
glasbil ali brez njih, pripovedna besedila v prozi so govorili.<br />
Pri petju in recitiranju so nastajale spremembe, s tem pa različice istega besedila.<br />
Takšne pesmi so se delile na lirske in epske, vendar trdne meje med obojimi ni<br />
bilo. Lirske pesmi so predvsem obredne (kresne, jurjevske, koledniške). Lirske<br />
ljubezenske pesmi se niso ohranile.<br />
Epske pesmi delimo na bajeslovne, legendarne, romance in živalske. Pomembne<br />
so balade in romance, balade so bolj dramatične, mračne, s primesmi<br />
nadnaravnih dogajanj in sil, romance so vedrejše, stvarnejše in tudi bolj<br />
optimistične.<br />
glasno branje<br />
Ob ponovnem branju učitelj na foliji pokaže besede, za katere meni, da jih<br />
učenci niso razumeli. Učenci dopišejo še svoje.<br />
Poskušajo jih razložiti s sopomenkami. Če katere ne znajo razložiti, jim pomaga<br />
učitelj.<br />
nove naloge<br />
1. Napišejo zgodbo o Sončici in Zariki, ki sta ju ugrabila turški car in španski<br />
kralj.<br />
2. Učenec povabi domače k družinskemu branju; skupaj berejo Lepo Vido.<br />
190 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
Jurčič<br />
davnih ZAKRPANA VIŠNJA GORA,<br />
126Josip<br />
dni RAZTRGANI ŽUŽEMBERK<br />
Tematska analiza besedila<br />
Kratek odlomek iz Jurčičeve pripovedi uvaja sklop klasičnih<br />
pravljičnih besedil, za katera je značilen pripovedni ton – pravljice so torej<br />
namenjene živemu pripovedovanju, niso »le« literarno besedilo, ampak<br />
tudi govorni »dogodek«. Zato je smiselno, da se ob Jurčičevem prikazu<br />
deda v razredu z učenci pogovorimo o pripovedovanju književnosti, ki se<br />
v sodobnem svetu vizualno podprtih pripovedi vse bolj izgublja; seveda<br />
je besedilo tudi priložnost za razmišljanje o razlikah med generacijami.<br />
Didaktični instrumentarij se osredotoči na lik pripovedovalca in nenavadno<br />
podobo deda, z nalogami za poglabljanje doživetja pa usmerja mladega<br />
bralca k ljudskemu izročilu. Uvodna motivacija lahko izhaja iz tematske<br />
besede pravljica in pogovora o njenih značilnostih.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• se seznanijo z besedilom, ki ga tiho in glasno preberejo,<br />
• literarni svet povezujejo s svojimi izkušnjami,<br />
• iščejo nasprotne pomene značajev književnih junakov in se vživijo v<br />
različne vloge,<br />
• zaznavajo značajske lastnosti književnih junakov,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutne predstave književnih oseb, literarnega<br />
prostora in literarnega dogajanja,<br />
• upovedijo svojo domišljijsko-čutno predstavo književnih oseb, tako da<br />
avtorjevim podatkom dodajajo elemente iz svoje izkušnje,<br />
• razložijo motive za ravnanje oseb in pripovedujejo, zakaj kdo kaj stori,<br />
• opišejo okolje, v katerem se pripoved dogaja,<br />
• pripravijo govorni nastop Ljudske pravljice – sledi v svet slovenskega<br />
izročila.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
VIŠNJA GORA<br />
leži v občini Ivančna Gorica ob avtocesti med Ljubljano in Novim mestom.<br />
Okolico Višnje Gore so že zgodaj poseljevali Iliri in Kelti. Na območju današnjega<br />
mesta Višnje Gore je bilo v rimski dobi vojaško naselje Magnisna. Ko so pred<br />
nekaj desetletji v Višnji Gori gradili vodovod, so odkrili tudi rimske lončene<br />
vodovodne cevi. Cesar Friderik III. je Višnjo Goro leta 1444 razglasil za trg. Trg<br />
so zaradi vse hujših turških vpadov morali premakniti na višji grič. Zgradili so<br />
obzidje in obrambne stolpe, kar je bil tudi pogoj za pridobitev mestnih pravic.<br />
9. julija 1478 je Friderik III. tedanjemu trgu podelil mestne pravice zaradi<br />
strateško pomembne vloge pri obrambi pred turškimi vpadi. Od srednjeveške<br />
naselbine sta delno ohranjena mestno obzidje in stolp ter razvaline Starega<br />
gradu gospodov Višnjegorskih. Leta 1496 so Višnjani ustanovili mestno šolo, ki je<br />
bila deveta v današnji Sloveniji. Višnja Gora je imela tudi svoje sodišče v dvorcu<br />
višnjegorskih grofov. Sodišče so kasneje premestili v Grosuplje.<br />
V Višnji Gori je stalo veliko gradov in dvorcev. Najstarejši med njimi je grad<br />
Turn (danes tudi Stari grad), ki je opuščen že od konca turških vpadov. Grofje<br />
Višnjegorski so se preselili v dvorec, v katerem je danes vzgojno-izobraževalni<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 191
zavod. V Višnji Gori je v svojem dvorcu prebival tudi znameniti baron Peter Anton<br />
Codelli, a je bil njegov dvorec med 2. svetovno vojno požgan. V bližini leži tudi<br />
grad Podsmreka, ki je ohranjen, vendar v slabem stanju.<br />
LEGENDA O POLŽU<br />
Simbol Višnje Gore je polž, priklenjen na zlato verigo. Po legendi je bil v bitki<br />
pri Sisku ranjen sin kraljice Beneške republike. Viteza je na potovanju našla<br />
hči višnjegorskega grofa, ki je skrbela zanj, dokler ni povsem okreval. Grof je<br />
poslal po beneško kraljico, ki je že dolgo mislila, da je njen sin mrtev. V zahvalo<br />
je višnjegorskim grofom podarila pozlačeno polžjo hišico s premerom 10–15<br />
centimetrov in okrašeno z diamanti. Polžjo hišico so višnjegorski grofje podarili<br />
mestu. Nekaj časa so jo hranili v mestni hiši, kasneje pa se je izgubila.<br />
Učiteljica vodi pogovor o starih starših. Učenci pripovedujejo o svojih doživetjih<br />
z njimi, zgodbah, ki so jih pripovedovali, njihovem življenju.<br />
VIRI:<br />
Janko Kos, Pregled slovenskega<br />
slovstva,DZS, Ljubljana 2002<br />
http://sl.wikipedia.org/wiki/<br />
Vi%C5%A1nja_Gora<br />
http://www.visnjagora.si/<br />
predstavitev/index.htm<br />
http://www.burger.si/<br />
VisnjaGora/VisnjaGora.html<br />
Janez Mušič: Veliki album<br />
slovenskih pisatelje, <strong>Založba</strong><br />
Mladika, Ljubljana 2004<br />
http://sl.wikipedia.org/wiki/<br />
Josip_Jur%C4%8Di%C4%8D<br />
http://www.svetizbesed.com/<br />
index.phpt=zgodba&i=124<br />
http://www.vijavaja.com/enter/<br />
dogaja/podrob.phpID=10281<br />
http://www.kal.si/3gb/web/<br />
snov/slo5-lansko2.pdf<br />
http://www.dogaja.se/opis/<br />
josip_jurcic/10281<br />
najava besedila<br />
Josip Jurčič se v odlomku iz zgodbe Zakrpana Višnja Gora, raztrgani Žužemberk<br />
spominja svojega deda. Ker je besedilo že staro, je tudi jezik starinski.<br />
Prisluhnimo mu.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj prebere odlomek iz berila.<br />
čustveni premor<br />
Podoživijo pripoved in uredijo vtise o njej.<br />
izražanje doživetij<br />
Pripovedujejo o vtisih.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo odlomek ter podčrtajo manj znane in neznane besede.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen razložijo učenci, ki besede<br />
poznajo.<br />
Iščejo sopomenke za izraze: vso božjo zimo, njega dni, tlaka proč, spraviti ga iz<br />
kolesnic, desetina …<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Ustno odgovarjajo na vprašanja o vsebini.<br />
Koliko je bil star pisateljev ded<br />
Kje je ded pozimi sedel<br />
Kaj je počel vso zimo<br />
Katero navado so imeli nekoč starčki, jo imajo še zdaj<br />
Kaj ded meni o svojih časih in »sedanjih«, pisateljevih<br />
Kaj menijo učenci o pisateljevih in sedanjih časih<br />
Ali se je ded strinjal, če ga je kdo opozoril, da je zgodbo že povedal<br />
Učenci odgovorijo tudi na vprašanja v berilu.<br />
192 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
GLASNO BRANJE<br />
Klicani učenci glasno preberejo odlomek. Bralci se trudijo brati doživeto,<br />
ustrezno hitro, spreminjajo barvo/dinamiko glasu, delajo smiselne premore …<br />
VREDNOTENJE IN PRIMERJANJE<br />
Opišejo pisateljevega deda. Kdo pripoved pripoveduje Razložijo njun odnos.<br />
Primerjajo s svojim odnosom do starih staršev. Kaj je onikanje<br />
Dramatizacija: Dedovo pripovedovanje učenci dramatizirajo, sebe postavijo v<br />
vlogo deda.<br />
Katere pravljice, resnične zgodbe, dogodivščine … so vam pripovedovali ali vam<br />
jih pripovedujejo stari starši<br />
nove naloge<br />
1. Učenci delajo v literarnih kotičkih. Sami izberejo, katero nalogo želijo<br />
narediti. Delajo individualno.<br />
2. Opiši prvoosebnega pripovedovalca.<br />
3. Obnova: Kaj je ded pripovedoval<br />
4. Zapiši pogovor med dečkom in dedom.<br />
5. Pojdi v knjižnico po eno od knjig Josipa Jurčiča in preberi odlomek,<br />
doma pa knjigo v celoti.<br />
6. Seznanijo se z življenjem in delom pisatelja Josipa Jurčiča.<br />
Kdo je Josip Jurčič<br />
Rodil se je na Muljavi kot sin samostanskega kočijaža in bajtarja. Njegovo<br />
otroštvo so zaznamovale dedove pripovedi, ki jih je leta 1863 zbral v zbirki<br />
Spomini na deda. Prvi razred osnovne šole je obiskoval v Višnji Gori, normalko<br />
in gimnazijo pa v Ljubljani. Pri sedemnajstih je objavil svojo prvo pripovedko<br />
(Pripovedka o beli kači). Po končani gimnaziji je odšel na Dunaj, kjer je študiral<br />
slavistiko in klasično filologijo. Pri 23 je zaradi pomanjkanja denarja opustil<br />
študij. V Mariboru je bil pomočnik glavnega urednika pri časniku Slovenski<br />
narod, dve leti kasneje je postal njegov glavni urednik in se preselil v Ljubljano.<br />
Deseti brat velja za prvi slovenski roman, leto kasneje pa je z Josipom Stritarjem<br />
in Franom Levstikom izdal zbornik Mladika ter v njem objavil povest Sosedov<br />
sin. Leta 1892 je objavil znano kratko pripoved Telečja pečenka. Nekaj let kasneje<br />
je objavil romane Doktor Zober, Med dvema stoloma, Lepa Vida in Cvet in sad ter<br />
tragedijo Tugomer, ki jo je predelal Fran Levstik. Znani sta njegovi povesti Jurij<br />
Kozjak, slovenski janičar in Domen.<br />
7. Priprava na govorni nastop Ljudske pravljice – sledi v svet slovenskega<br />
izročila. Učenci pripravijo govorni nastop po navodilih v berilu.<br />
8. Branje knjige Kozlovska sodba v Višnji Gori v celoti.<br />
Jurčičeva humoreska Kozlovska sodba v Višnji Gori je eden redkih primerov<br />
zabavne zgodbe iz žlahtne tradicije humorja v slovenski književnosti. Zgodba,<br />
polna nenavadnih zapletov in iskrivega dialoga, spodbuja bralca k razmišljanju<br />
in soočanju s svojim notranjim svetom. Kaj je krivično, kaj pravično in kaj modro<br />
Živel je kozel Lisec, ki je moral pogosto bežati pred psi in batinami. Nekoč se je skril za<br />
vrtno ograjo uglednega meščana Slamorezca, od koder mu je zadišalo sladko zelje.<br />
Poskušal je priti do njega, toda Slamorezec ga je zasačil in tožil na mestnem sodišču.<br />
Ali je bil kozel kriv, čeprav zelja ni požrl, ga je pa hotel. Ali je bil kriv njegov gospodar,<br />
ki ga je slabo privezal Kako bodo rešili zmešnjavo Zelo modro! Tako, da bo volk sit<br />
in kozel cel!<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 193
Sledi do<br />
davnih<br />
Trdina<br />
28Janez<br />
dni RAJSKA PTICA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pripovedka Janeza Trdine bralca neposredno uvede v čudoviti,<br />
pravljični svet, v katerem se nenadoma znajde imenitni grof, hkrati pa s<br />
»časovnim preskokom« predstavi dva značilna pravljična lika, tj. dobrega<br />
grofa in hudobnega barona, ki kmete muči. Besedilo oba prikaže zelo<br />
izrazito, predvsem zloba in brezsrčnost barona pa sta stopnjevani celo do<br />
strašljivosti; tudi zaključek pripovedke je značilen, saj krutega barona doleti<br />
strahovita kazen. Didaktični instrumentarij opozarja na potek dogajanja<br />
ter na besedilne signale, na podlagi katerih se da sklepati o času in kraju<br />
dogajanja, predlaga pa tudi posnemanje književne vrste. Uvodna motivacija<br />
se lahko navezuje na učencem znane pravljice oziroma pripovedke ali like,<br />
npr. na kralja Matjaža.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo pripovedko, ki jo pripoveduje oziroma prebere učitelj,<br />
• sami tiho in glasno preberejo besedilo,<br />
• ločijo glavne in stranske književne osebe,<br />
• znajo razložiti pomen besed in besednih zvez,<br />
• razložijo pomene starinskih besed,<br />
• začutijo mejo med realnim in domišljijskim svetom,<br />
• razumejo vzročno-posledično zaporedje literarnih motivov,<br />
• upovedujejo dvoje različnih besedilnih stvarnosti na podlagi dogajanja,<br />
• govorno obnovijo pripovedko,<br />
• prepoznajo značilnosti književnega dogajanja,<br />
• iščejo nasprotne pomene značajev glavnih junakov in se vživljajo v<br />
različne vloge,<br />
• identificirajo se s književno osebo, ki bi ji bili radi podobni, in razložijo,<br />
zakaj druga književna oseba ne ustreza njihovim željam,<br />
• zaznavajo značajske lastnosti književnih junakov,<br />
• razložijo motive za ravnanje oseb in pripovedujejo, zakaj kdo kaj stori,<br />
• obiščejo knjižnico in si ogledajo knjigo Janeza Trdine Bajke in povesti o<br />
Gorjancih ter preberejo Rajsko ptico v celoti.<br />
Dodatna dejavnost:<br />
Družinsko branje knjige Bajke in povesti o Gorjancih.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Janez Trdina je v knjigi Moje življenje zapisal: »Trudil sem se, da stare narodne<br />
nazore pomnožim in obogatim z idejami napredujočega časa: z rodoljubjem,<br />
svobodoljubjem, slovenstvom, slovanstvom, s hrepenenjem po prosveti in<br />
vseh drugih zakladih, ki pospešujejo človeško blaginjo. Obenem pa sem odločil<br />
udrihati po praznoverju …«<br />
194 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
»Gore so me mikale tudi v Mengšu. Oblazil sem vse bližnje višave in nekoliko tudi<br />
hribovje okoli Kamnika. Najrajši pa sem hodil na Gobavico, in to na tisti vrhunec,<br />
ki se mu pravi pri Ogrinovem znamenju. Tu je stala nekdaj kapela sv. Lavrencija,<br />
ki se je porušila, ker je nihče ni hotel popravljati. Ostala je skoraj le ena, precej<br />
visoka stena, ki se je zvala Ogrinovo znamenje radi bližnje Ogrinove hiše.<br />
Prekrasno se vidi od tod prostrano mengeško polje in do malega vsa mengeška<br />
župnija, ki je šla pred l. 1848 od Save do Kamnika. Še lepši pa je pogled na<br />
Snežnike, katerim pravijo Mengšani Grintavci, ker jim to ime ne pomeni le enega<br />
hriba, ampak vse Kamniške Alpe tja do Jermanovih vrat.«<br />
K<strong>DO</strong> JE JANEZ TRDINA<br />
Janez Trdina je slovenski pisatelj in zgodovinar, ki se je rodil 29. maja 1830 v<br />
družini trdnega kmeta v Mengšu in umrl 14. julija 1905.<br />
Že v družini je vsrkal vase sovraštvo do fevdalcev, in čeprav se je kot mladenič<br />
zaljubil v hčerko nekega graščaka, je bil razklan in hkrati čustveno pomirjen, kar<br />
se je kasneje v življenju izražalo tudi kot neka nenavadna vrsta čudaštva. Marčna<br />
revolucija in pomlad narodov leta 1848 sta ga prepojili s svobodoljubnostjo in<br />
demokratičnostjo in tem idejam je ostal zvest vse življenje.<br />
Po končani gimnaziji v Ljubljani je študiral na Dunaju zgodovino, zemljepis in<br />
klasično jezikoslovje. Kot profesor je služboval v Varaždinu in na Reki. Leta 1867<br />
je bil pri komaj 37 letih kazensko upokojen, češ da zavaja mladino s svojimi<br />
političnimi nazori.<br />
Takrat se je preselil v gostilniško sobico k prijatelju v Bršljin pri Novem mestu,<br />
kasneje pa je živel v svoji hiši z vrtom v Novem mestu. Prehodil je Dolenjsko in<br />
Belo krajino in se na svojih popotovanjih pogovarjal z ljudmi in si v svoj dnevnik<br />
zapisoval narodovo izročilo ter svoja spoznanja o ljudskem življenju, delu,<br />
verovanju, navadah. Te je po svoje preoblikoval v čudovite pripovedne spise in<br />
jih kasneje uporabil v avtobiografskih delih, povestih, črticah in bajkah. Med<br />
najbolj znanimi deli so njegove Bajke in povesti o Gorjancih. Pisal je lep, ljudski<br />
jezik, tako da ga je Ivan Cankar označil za najboljšega stilista svoje dobe.<br />
Po njem so leta 1923 najvišji vrh Gorjancev, ki je do tedaj nosil ime Sveta Jera,<br />
poimenovali Trdinov vrh.<br />
Iz spremne besede h knjigi Bajke in povesti o Gorjancih (založba Goga, Novo<br />
mesto): »Knjiga gorjanskih bajk, ki se razpira pred radovednim estetom, je<br />
mnogo več kot le eden izmed številnih ponatisov Trdinovih besedil – pa ne<br />
le zato, ker prvikrat posreduje starodavne gorjanske skrivnosti tudi v druga<br />
jezikovna okolja, ki doslej s Trdino še niso mogla priti v stik. Gorjanske bajke so<br />
zasnovane sinestetično: kreativno združujejo besedo, barvo in obliko v novo<br />
celoto, v kateri so dobrih sto let stara besedila osvetljena skozi drugačno prizmo,<br />
prežarčena z intimno izkušnjo fotografa, ki je – podobno kot upokojeni profesor<br />
– na neštetih sprehodih odkrival čarobni svet nočnih gorjanskih gozdov. Ta nova<br />
celota presega vsoto zgolj bajk, fotografij ali oblikovanja.«<br />
KJE SO GORJANCI<br />
Najvišji vrh Gorjancev, ki se na hrvaški strani imenujejo Žumberačko gorje, je<br />
1178 metrov visok Trdinov vrh (Sveta Gera).<br />
Pogorje se razteza od savske doline na vzhodu do črmošnjiške doline na<br />
zahodu. Zanj je značilna izjemna prepletenost panonskih in kraških pokrajinskih<br />
značilnosti. Razmeroma nepregledno in težko prehodno hribovje poraščajo<br />
prostrani bukovi gozdovi, na Trdinovem vrhu in Ravni gori pa sta ohranjena celo<br />
pragozdna ostanka.<br />
Gorjanci so pomembni zaradi redkih rastlinskih vrst. Njihovo naravno bogastvo<br />
so tudi številni izviri (Minutnik, Gospodična, Jordanov studenec) in potoki<br />
VIRI:<br />
http://sl.wikipedia.org/wiki/<br />
Janez_Trdina<br />
http://www.ijs.si/lit/trdina.<br />
html-l2<br />
http://www.muzej-menges.si/<br />
slovenscina/razstave/trdina.htm<br />
http://www.logoslibrary.eu/<br />
owawt/new_wordtheque.<br />
w6_home_author.homecode_<br />
author=6991&lang=SL<br />
http://www.dogaja.se/opis/<br />
janez_trdina/3773<br />
http://www.novomesto.si/si/<br />
novomesto/obcina/osebnosti/<br />
trdina/<br />
http://www.juliadoria.com/<br />
default.cfmJezik=Sl&Kat=0403<br />
&Artikel=1001<br />
http://www.posta.si/Namizje.<br />
aspxtabid=611&artikelid=8189<br />
http://www.vijavaja.com/enter/<br />
dogaja/podrob.phpID=3773<br />
http://www.zalozba-goga.si/<br />
index3.phptopic=recenzije&zb<br />
irka=knjige&jezik=si&koda=ISB<br />
N+961-6421-31-X<br />
http://www.knjiznica-domzale.<br />
si/default-7,61.htmlPHPSESSI<br />
D=dd6eb88f9ba239ffdf2b0d47<br />
cff4fff8<br />
http://www.zalozba-goga.si/<br />
index3.phptopic=knjige&zbirk<br />
a=anagoga&jezik=si&koda=ISB<br />
N+961-6421-31-X<br />
http://sl.wikipedia.org/wiki/<br />
Gorjanci<br />
http://www.novomesto.si/si/<br />
turizem/znamenitosti/narava/<br />
gorjanci/<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 195
(Kobila, Pendirjevka, Klamfer, Sušica) v ozkih in globoko zajedenih dolinah<br />
severnega pobočja.<br />
Gorjanci so bili poseljeni že v prazgodovini. Za poselitev je značilno sožitje<br />
obmejnega slovenskega in uskoškega prebivalstva. Na Gorjance je vezano<br />
bogato ljudsko izročilo, ki ga je literarno obdelal Janez Trdina (Bajke in povesti o<br />
Gorjancih).<br />
Po slemenu Gorjancev poteka državna meja. Na hrvaški strani je bil leta 1999<br />
ustanovljen Park prirode Žumberak-Samoborsko gorje, na slovenski strani pa je<br />
predvideno, da se osrednji del Gorjancev zavaruje kot krajinski park.<br />
najava besedila<br />
Učitelj vodi pogovor o pripovedkah.<br />
Ali poznate kakšno pripovedko pisatelja Janeza Trdine<br />
Učenci si ogledajo knjigo Bajke in povesti o Gorjancih.<br />
Včasih se pripovedke dogajajo v resničnih krajih. Ste slišali za kakšno pripovedko<br />
o vašem kraju, gradu, jami, razvalini<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pozornost usmerijo na branje. Namestijo se tako, da jim bo<br />
ob poslušanju ljudske pripovedke čim bolj udobno.<br />
interpretativno branje<br />
Ker živo pripovedovanje močno spodbuja učenčevo domišljijsko aktivnost in<br />
ker ima učitelj kot pripovedovalec z učenci tesnejši stik (z njimi ne komunicira<br />
le jezikovno, ampak tudi nejezikovno), se odloči za pripovedovanje, ne branje.<br />
Pripovedovanje naj bo kar se da zvesto izvirniku.<br />
Učitelj nato povabi učence v knjižnico, kjer jih že čaka knjižničar, da jim prebere<br />
pravljico.<br />
čustveni premor<br />
Učenci uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci izrazijo mnenje o besedilu in pripovedovanju.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Zaradi dolžine učenci pripovedke sami ne preberejo, ampak besedilo bežno<br />
preletijo. Na foliji jim učitelj pokaže besede, za katere meni, da jih ne bi razumeli.<br />
Učenci se spomnijo še kakšne in jo dopišejo. Lahko jo tudi poiščejo v berilu.<br />
Učenci razložijo pomen besed s sopomenkami.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učitelj ustno postavlja vprašanja o vsebini.<br />
Katere književne osebe nastopajo v besedilu<br />
Kdo je glavna oseba Svoja mnenja utemeljijo.<br />
Določijo glavne in stranske književne osebe. Vse osebe opišejo.<br />
Pogovorijo se o kraju in času dogajanja. Ali čas lahko določimo<br />
Za katere zgodbe je značilno, da jim ne moremo določiti dogajalnega prostora in<br />
časa<br />
Povzamejo književno dogajanje.<br />
Odgovorijo na vprašanja v berilu.<br />
196 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
glasno branje<br />
Učenci berejo v obliki bralnega mozaika.<br />
Besedilo razdelimo na manjše dele. Učenec je pripravljen na branje svojega dela.<br />
Glasno bere in znova sledi branju.<br />
vrednotenje<br />
Katere ljudske pravljice so učenci že brali<br />
Kateri je podobna pripovedka Rajska ptica<br />
Kaj se zgodi dobrim in kaj slabim književnim osebam<br />
Ali je tudi v resničnem življenju vedno tako<br />
Kaj je značilno za ljudsko pravljico<br />
Primerjamo pripovedko in pravljico. Kaj jima je skupno V čem se razlikujeta<br />
nove naloge<br />
Napišejo pripovedke o gradovih, jamah, drevesih v domačem kraju in jih objavijo<br />
v šolskem časopisu.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 197
PROJEKT: Ljudske pravljice iz bližnjih in daljnih koncev sveta<br />
O MIŠKI, KI JE PELA<br />
Indijanska ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Sklop tujih ljudskih pravljičnih besedil uvaja nagovor, ki mladega bralca<br />
opozarja na izročilo ljudskega pripovedovanja in okoliščin, ki ga spremljajo. V<br />
ta sklop so uvrščene tako živalske pravljice kot druge vrste ljudskih pripovedi,<br />
npr. bajčna oziroma mitološka ali humorna besedila. Živalska pravljica O<br />
miški, ki je pela prikazuje značilno temo, tj. zmago drobnega bitja (miške) nad<br />
močnejšim od sebe. Uvodna motivacija je lahko besedna (npr. igra dveh besed)<br />
ali medbesedilna (pogovor o živalskih pravljicah).<br />
PERGRIN IN MORSKA DEKLICA<br />
Valižanska ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Besedilo o ribičevem srečanju z morsko deklico vsebuje značilno pravljično<br />
temo: dobrota je poplačana. Za razpravljanje v razredu so poleg teme zanimive še<br />
druge prvine tega kratkega besedila, npr. tipične lastnosti obeh književnih oseb,<br />
motivacija za ravnanje književne osebe (zakaj je ribič izpustil morsko deklico<br />
ipd.) ter značilen začetek pravljice in njen konec. Uvodna motivacija lahko temelji<br />
na predstavljanju književne osebe (morska deklica) in tvorjenju zgodbe, ki tako<br />
osebo vključuje.<br />
TELIČEK<br />
Židovska ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Besedilo je primer pravljice, v kateri nastopajo značilni človeški liki (revna<br />
vdova z otroki) in žival, ki se nenadoma spremeni v kup zlata. Tak zgodbeni povzetek<br />
nakazuje značilno pravljično temo: siromak, izročen na milost in nemilost usodi,<br />
nenadoma obogati. Pogovor v razredu lahko poteka tudi ob vprašanju, zakaj je<br />
teliček pojedel kruh prav najmlajši deklici in kako to, da na koncu prav ona povzroči<br />
spremembo živali v zaklad. Primerna uvodna motivacija je pripovedovanje o<br />
pravljicah, v katerih nastopajo ljudje in živali, saj se obravnava besedila že v prvi<br />
fazi navezuje tako na pravljico kot tudi na didaktični instrumentarij.<br />
JAGUAR IN KIRKINČO<br />
Argentinska ljudska<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
Tematska analiza besedila<br />
Živalsko pravljico bi bilo po tematiki mogoče primerjati z indijansko<br />
pravljico O miški, ki je pela: razdraženi jaguar, »mogočnež«, izgubi boj s kirkinčem,<br />
»ubogim vragom«, potem ko ga brez povoda pretepe. Pravljica pokaže, kako moč<br />
in številčnost ne premagata prebrisanosti, pa tudi, da nasilnež dobi pravično<br />
kazen za svoje ravnanje. Na vse te prvine opozarja bralca didaktični instrumentarij,<br />
ki s preglednico utrjuje zaznavanje in razumevanje pravljičnih motivov; uvodna<br />
motivacija bi bila lahko besedna (asociacije – kakšen je jaguar) ali medbesedilna.<br />
198 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
DEKLE IN ŽENIN<br />
Črnska ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Medkulturnost prinaša v šolsko interpretacijo tega besedila uvodni<br />
nagovor, ki opozarja na bogastvo in posebnosti afriškega ljudskega izročila.<br />
Izbrano besedilo je med pravljičnimi besedili razdelka posebnost, saj s sklepnim<br />
naukom povsem nazorno pojasnjuje temo nenavadne zgodbe o dekletu in<br />
škratih. Nekatere prvine besedila lahko zasledimo tudi v pravljicah, npr. lovčevo<br />
zvijačo, s katero ukani škrate, tako da pogovor o zgodbi lahko vključuje tudi<br />
primerjave med pravljicami. Didaktični instrumentarij se navezuje na književne<br />
osebe in dogajanje ter spodbuja poustvarjanje in primerjanje besedil; uvodna<br />
motivacija je lahko izkušenjska, npr. pogovor o tem, kako si izbiramo prijatelja, kaj<br />
je »izbirčnost« ipd.<br />
ŽABJI CESAR<br />
Južnokitajska ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Zgodba pravljice Žabji cesar je ponazorilo sklepne povedi – besedilo je<br />
torej zgrajeno po podobnem vzorcu kot razlagalna pripovedka. Uvodni nagovor<br />
spodbuja bralca k primerjanju besedil na podlagi osrednjih motivov (npr. želja<br />
staršev – na tej podlagi bi bilo tako mogoče pravljico povezati tudi z balado<br />
Zarika in Sončica). Besedilo odseva značilno pravljično temo – nenavaden lik na<br />
podlagi usodnih naključij postane »zmagovalec«: žabec postane cesar, krivičnost<br />
pa je kaznovana (cesar se spremeni v žabo). V didaktičnem instrumentariju so<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja zgodbe in sporočila besedila, med nalogami<br />
za poglabljanje doživetja pa so spodbude za kompleksnejše medbesedilne<br />
primerjave in za dramatizacijo; uvodna motivacija je, glede na zanimivo likovno<br />
opremo kitajskih pravljic, opazovanje ilustracije v berilu in tvorjenje krajše<br />
zgodbe.<br />
DEKLICA Z MORJA<br />
Grška ljudska<br />
Tematska analiza besedila<br />
Kratek odlomek iz grške bajke vsebuje značilne mitološke prvine, tj.<br />
prerokbe, junake in bogove. Zanimiv v njem je pojav boga Zevsa v obliki zlatega<br />
prahu, kakor tudi motiv otroka (in deklice) v skrinji, ki omogoča primerjavo z<br />
drugimi besedili, npr. s pravljico Pergrin in morska deklica, biblijskimi motivi ipd.<br />
Didaktični instrumentarij razvija zmožnost zaznavanja dogajanja v odlomku ter<br />
izčrpno pojasnjuje pojem mitologija – s tem v zvezi predlaga tudi poustvarjalne<br />
dejavnosti. Uvodna motivacija lahko izhaja iz naslova besedila, saj si tako učenci<br />
prikličejo v spomin značilne neresničnostne osebe oziroma dogodke – ali pa si jih<br />
kar izmislijo.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 199
CILJI<br />
Učenci<br />
• poslušajo pravljice drugih narodov in primerjajo njihove značilnosti z<br />
značilnostmi slovenskih ljudskih pravljic,<br />
• samostojno tiho berejo pravljice,<br />
• spoznavajo živalske pravljice,<br />
• določajo pravljične lastnosti, ki so pripisane pravljičnim živalim,<br />
• ločijo sodobno in ljudsko živalsko pravljico,<br />
• določajo, kakšno vlogo imajo pravljične osebe – živali,<br />
• iščejo smešne in poučne elemente v pravljici,<br />
• identificirajo se s književno osebo,<br />
• domišljijsko-čutno predstavo književne osebe si oblikujejo iz posrednih<br />
besednih signalov, npr. iz govora književne osebe in načina govora<br />
književne osebe,<br />
• ločujejo glavne in stranske književne osebe,<br />
• oblikujejo si stališče do ravnanja književnih oseb,<br />
• zaznavajo značajske lastnosti književnih oseb,<br />
• upovedijo svojo domišljijsko-čutno predstavo književnih oseb, tako da<br />
avtorjevim podatkom dodajajo elemente iz svoje izkušnje ob branju<br />
pravljic,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutne predstave dogajalnega prostora,<br />
• poimenujejo književne zvrsti in govorijo o svojih literarnoestetskih<br />
izkušnjah s pravljico,<br />
• prepoznavajo tuje ljudske pravljice in njihove motive,<br />
• antične pripovedke povezujejo z zgodovino,<br />
• primerjajo domače in tuje ljudske pravljice ter iščejo podobnosti in<br />
razlike,<br />
• sestavijo seznam predmetov, ki imajo čudežno moč,<br />
• pišejo obnovo pravljic,<br />
• sami sestavljajo podobne pravljice in posnemajo slog pripovedovanja,<br />
• v pravljico vpletajo zanjo značilne prvine (npr. leteča preproga, duh v<br />
steklenici),<br />
• pišejo narobe pravljico in kombinacijo več pravljic,<br />
• spoznajo pojem mit (bajka),<br />
• pripovedujejo ljudsko prozo in pri tem razvijajo lastnosti zanimivega<br />
doživetega, na naslovnika usmerjenega pripovedovanja.<br />
Dodatna dejavnost: ogledajo si film, ki je bil posnet po pravljici (Aladin in<br />
čudežna svetilka).<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj seznani učence s projektom Ljudske pravljice iz bližnjih in daljnih koncev<br />
sveta.<br />
Učenci obiščejo knjižnico, kjer na policah iščejo zbirke ljudskih pravljic iz različnih<br />
dežel.<br />
Razdeljeni v skupine obdelajo vsak svojo državo, pokrajino …<br />
Pripravijo referat in v njem prikažejo značilnosti ljudskih pravljic, motive, ki so<br />
značilni za prebrano besedilo, ter najpogostejše junake.<br />
Primerjajo slovensko in tujo ljudsko pripoved.<br />
200 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Zakladnica slovenskih ljudskih pripovedi<br />
Kdo so bajna bitja narave v slovenskem ljudskem izročilu<br />
Te zgodbe, ki so nastajale med ljudmi in se širile preko ustnega izročila iz roda v<br />
rod, ki nam veliko povedo, kako so ljudje v preteklosti živeli, kaj delali in kako so<br />
si svet predstavljali. Namen teh zgodb je bil, da bi otroci, in ne le oni, tudi odrasli<br />
ljudje, razumeli in se naučili, kaj je dobro in kaj slabo in kako naj bi se obnašali v<br />
naravi in med ljudmi. Čeprav se danes zgublja navada pripovedovanja ljudskih<br />
pravljic, se med ljudmi še pojavljajo pripovedovalci, ki se spominjajo zgodb, ki so<br />
jih slišali nekoč. Zbiralci so jih zapisali in jih ohranili. Ustno izročilo nima meja, saj<br />
ljudje prestopajo geografske meje in z njimi tudi njihove pripovedi. Imena likov<br />
se menjajo, zgodbe pa so si zelo sorodne.<br />
Stari motivi o bajnih bitjih na našem ozemlju so: vile, bele žene, krivopete, žalik<br />
žene, divji možje, divje žene, povodni možje, velikani, ajdi in pojavi iz narave.<br />
Čeprav je danes zbledelo verovanje v človekovo odvisnost od skrivnostnih<br />
naravnih sil, nas pravljice in povedke lahko popeljejo v nevidni svet, ki nas<br />
obdaja.<br />
Mladim bralcem in raziskovalcem ljudskega blaga pomeni branje ljudskih<br />
pravljic potovanje in spoznavanje bitij, v katera so verjeli naši predniki.<br />
Vile, bele žene, žalik žene, častljive žene ali častitke, kakor jih pač imenujejo<br />
ljudje v različnih krajih, so bitja z dolgimi svetlimi lasmi, oblečena v belo in bivajo<br />
blizu izvirov, na vrhu gore, v drevesu in plešejo kot rusalke ali sirene. Meje so<br />
zabrisane, lastnosti bitij se prelivajo, različna so le imena.<br />
Rojenice, divje žene, krivopete in vesne napovedujejo usodo.<br />
Dujačese, krivopete in ajdovske deklice se celo poročijo z možmi, a od njih<br />
pričakujejo vdanost in poštenost. Ko mož prekrši obljubo, vilinsko bitje za vedno<br />
odide.<br />
Divji možje, gorni možje, pogorni možje, hostniki, vilenjaki so močni, orjaške<br />
postave, so ljudem prijazni, lahko pa tudi sovražni. Če jih ljudje obdarijo s<br />
kruhom in mlekom, se bogato oddolžijo, skopost pa grobo kaznujejo.<br />
Velikani, orjaši in hrusti živijo v hribovitih delih Slovenije in so neznansko močni.<br />
Danes za njimi ostajajo skale nenavadnih oblik.<br />
Povodni mož, jezernik, gestrin, salemsonar, mamalić, vancaš in še kdo je velik,<br />
kosmat z ribjim repom in živi v jezerih, rekah, tudi morju, je ljudem nevaren,<br />
lahko jih potegne v vodo ali povzroči nevihto in burjo.<br />
Ko se bralci seznanijo s temi pripovedmi, prisluhnejo vilinskim bitjem, ki po<br />
verovanju bivajo v gozdovih in rekah, travnikih in poljih in se skrivajo pred<br />
ljudmi, a se pogosto pojavljajo in burijo domišljijo.<br />
Druga vrsta pripovedi govori o poreklu stvarstva, ljudje v davnini so si z<br />
zgodbami razlagali, kako je nastal svet, človek, potresi, plodna zemlja, kraške<br />
pokrajine, Luna, ozvezdja, strela, ženska, jezik, ogenj, rastline ter živali.<br />
Pripovedi ponujajo bralcu razmišljanje nekdanjega človeka, ki je živel v tesnem<br />
stiku z naravo in imel dar opazovanja. Ta človek ni potreboval globokih in<br />
natančnih razlag o okolju, temveč se je zadovoljil s preprostimi, a zanj verjetnimi<br />
pripovedmi, ki so se širile iz kraja v kraj in so jih prenašali ljudje. Ti so jih<br />
neštetokrat ponavljali v kmečkih domačijah in kolibah z namenom spoznavati<br />
človeško vlogo v okolju. Zgodbe so pripovedovalci povedali vsakokrat nekoliko<br />
drugače in poslušalcem se je zdelo, da prinašajo resnico, v katero so verjeli.<br />
V pravljičnih pripovedkah imajo pogosto glavno besedo pritlikava bajna bitja, od<br />
vedomca do palčkov.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 201
Škratje in palčki živijo v gozdovih, gorah, rudnikih, močvirjih, domačem<br />
ognjišču, kovačiji, čevljarski delavnici, letijo po zraku in se spuščajo po dimnikih.<br />
So majhne postave, imajo starikav obraz, dolgo belo brado, rdečo koničasto<br />
kapico, oblečeni so v rdečo jopico, rdeče ali zelene hlače, s seboj nosijo lučko,<br />
včasih pa se prikažejo kot maček, žaba, tele ali kaj drugega. Nekateri so prijazni,<br />
čuvajo gozdne zaklade, pomagajo človeku pri različnih opravilih in kažejo pot v<br />
rudnikih. Škrati so do ljudi prijazni, a če jih ti razjezijo, jih kaznujejo.<br />
Poleg pravljic o palčkih se v slovenski ljudski pravljici pojavljajo tudi pripovedi o<br />
čatežu, ki se rad zadržuje ob izvirih pitne vode, orku duhu divjin, ki v gozdovih in<br />
na planinah straši ljudi, voureku, ki se ljudem pokaže v podobi osla. Vedomci so<br />
skupina majhnih otrok, morda duhovi tistih, ki jih je mati zavrgla.<br />
In povedke in pravljice o bajnih bitjih – kresnikih, škropnikih in vedomcih<br />
V naši zakladnici najdemo različne strašljive prikazni, ki so zlasti ponoči prežale<br />
na človeka, med njimi so seveda zelo pomembne duše umrlih, ki so si nadele<br />
različne oblike: kot meglice ali kot skrivnostna luč, ki ponoči švigne preko neba.<br />
Ljudje so se neskončno bali vračajočih se duš pokojnikov. Številni obredi in<br />
zakletve pa tudi fizična dejanja (obtežitev grobov s težkimi kamnitimi ploščami)<br />
naj bi preprečili te nezaželene obiske.<br />
(Vir: Zakladnica slovenske pripovedi, Didakta, Radovljica; več knjig: Visoko v gorah,<br />
globoko v vodah, Odkod je ta naš svet V somraku kraljestva palčkov in škratov,<br />
Sledovi potujočih duš, Moč ti je dana.)<br />
najava besedila<br />
Učitelj napove branje izbranega besedila iz berila. Naveže se na predstavitve, ki<br />
so jih pripravili učenci.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj prebere pravljico.<br />
čustveni premor<br />
Učenci podoživijo pravljico in uredijo vtise o njej.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci pripovedujejo o vtisih. Poiščejo poved, ki se jim zdi najpomembnejša.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo pravljico ter podčrtajo manj znane in neznane besede.<br />
Vstopijo v neposredni dialog z besedilom: opredelijo se do literarnega besedila<br />
in ga vrednotijo. Opazijo elemente, ki so jih ob prvem stiku prezrli.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Učenci oblikujejo skupine (skupin mora biti parno število). V vsaki skupini<br />
poiščejo besede, ki jih niso razumeli. Ko z delom končajo, zamenjajo liste.<br />
Sošolcem iz sosednje skupine razložijo besede, ki jih poznajo. Če ostane še<br />
kakšna neznana beseda, jo razloži učitelj. Ko razložijo pomen vseh besed, si jih<br />
izberejo pet in sestavijo nove povedi.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učitelj postavlja vprašanja o vsebini na podlagi didaktičnega instrumentarija v<br />
berilu.<br />
202 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Predstavijo književne osebe, ki nastopajo v besedilih. Naštejejo čim več oznak.<br />
Kakšne so<br />
Poiščejo utemeljitve, da je določena pravljica res ljudska: kraj dogajanja, čas<br />
dogajanja, pravljična števila, čudežni predmeti, živali, ki govorijo, dobro premaga<br />
zlo, srečen konec, prerokba …<br />
Sestavijo seznam predmetov, ki imajo čudežno moč.<br />
Besedila vrednotijo.<br />
Naštejejo značilnosti ljudske pravljice in spoznajo pojem mit (bajka).<br />
glasno branje<br />
Učenci glasno preberejo literarno besedilo. Z glasom sooblikujejo literarno<br />
stvarnost.<br />
VREDNOTENJE IN PRIMERJANJE<br />
Kateri ljudski pravljici je obravnavana pravljica podobna V čem Kaj bi v pravljici<br />
spremenili in zakaj<br />
Ali je zgodba realna ali fantazijska<br />
Ali tudi v vsakdanjem življenju vedno »zmaga« najmanjši, šibkejši in dober<br />
nove naloge<br />
1. Pripovedujejo ljudske pravljice in pri tem razvijajo lastnosti zanimivega<br />
doživetega pripovedovanja, usmerjenega na naslovnika.<br />
2. Napišejo obnovo pravljic.<br />
3. Sami sestavljajo pravljice s podobnimi motivi in posnemajo slog.<br />
V pravljico vpletajo značilne elemente (npr. leteča preproga, duh v<br />
steklenici).<br />
4. Pišejo narobe pravljico, kombinacijo več pravljic. Pišejo pravljico, v kateri<br />
nastopajo čudežna bitja.<br />
5. Pripravijo pravljični večer.<br />
6. Ogledajo si film ali risanko s pravljično vsebino.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 203
Sledi do<br />
ljudska<br />
davnih ALADIN IN NJEGOVA<br />
42Arabska<br />
dni ČUDEŽNA SVETILKA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Pravljica o Aladinu, ki je pravi nebodigatreba, vsebuje značilno<br />
pravljično potezo, ki se v tem besedilu kaže povsem jasno: delo v pravljicah<br />
praviloma ni vrednoteno pozitivno, pravljični junak živi od darov drugih,<br />
predvsem pa ga »reši« nenadni preobrat (iz nesreče v srečo, iz siromaštva<br />
v bogastvo), ki ga junaku, pa četudi je len in malopriden, nakloni usoda.<br />
Tako usodo doživi tudi Aladin, potepuh in brezdelnež, ki se mu z obiskom<br />
strica nenadoma pokažejo nove možnosti srečnejšega življenja. Didaktični<br />
instrumentarij osvetljuje lastnosti naslovne književne osebe ter razvijanje<br />
zgodbe, predlaga pa tudi primerjavo pravljic ter književnega besedila in<br />
risanke. Bi bilo lahko skupno gledanje odlomka iz risanke tudi primerna<br />
uvodna motivacija<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• samostojno tiho in glasno berejo besedilo,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo književnih oseb in stališča do<br />
njihovega ravnanja,<br />
• doživljajo tujo ljudsko pravljico z značilnimi motivi,<br />
• pisno pripovedujejo zgodbo s perspektive različnih oseb,<br />
• pišejo okvirne pravljice.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Predstavna motivacija<br />
Dobra vila ti je omogočila, da si zaželiš en čudežni predmet. Kaj bi si izbral(a) Za<br />
kaj bi ga uporabljal(a) Zakaj ravno to<br />
Učenci pripovedujejo ali na kratko zapišejo.<br />
Medbesedilna motivacija<br />
O čem bomo govorili danes Kaj bomo brali To mi boste povedali vi.<br />
Učenci odkrivajo besede na tabli. Zadnje vrstice (to je avtorja) ne smejo odkrivati<br />
vnaprej, ampak rešitev (avtorja) povedo, ko ga prepoznajo po delu.<br />
(Učitelj pripravi kartone, ki jih z magneti pritrdi na tablo, ali pa si pomaga s<br />
prosojnico in odkriva rešitve na njej.)<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
Zlati dež<br />
Tri peresa<br />
Bratec in sestrica<br />
Pikapokec<br />
Presrečni Anže<br />
brata Grimm<br />
Bezgova mamka<br />
Metulj<br />
Kakor napravi stari, je zmeraj prav<br />
Leteči kovček<br />
Božično drevo<br />
H. C. Andersen<br />
204 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Kaj je skupno vsem delom, kaj bomo, torej, brali<br />
PRAVLJICA<br />
Sledi kratek pogovor o tem, katera dela že poznajo; učitelj učence spodbudi,<br />
da gredo v knjižnico in si izposodijo pravljico, ki se jim zdi zanimiva ali pa je ne<br />
poznajo, jo preberejo in v eni od naslednjih ur predstavijo sošolcem.<br />
Kot ste že ugotovili, bomo tudi danes brali pravljico. Še vedno pa ne vemo,<br />
katero – kajti veliko jih že poznate.<br />
Najprej bomo izpolnili učni list (učni list 2: Pravljice in čudežni predmeti). Zadnji<br />
stolpec, to je poreklo avtorja, je še prazen. Zaenkrat bomo rešili samo prvo<br />
nalogo na učnem listu, k drugi se vrnemo kasneje.<br />
Učitelj vodi in usmerja učence po učnem listu. Zadnji dve vrstici sta prazni, ker<br />
sta namenjeni učencem, če se morebiti spomnijo še kakega drugega čudežnega<br />
predmeta.<br />
najava besedila<br />
Danes bomo brali odlomek iz znane orientalske pravljice, v kateri kot čudežni<br />
predmet nastopa svetilka. Se kdo spomni, katero pravljico imam v mislih<br />
Učitelj na kratko povzame zgodbo pravljice Aladin in njegova čudežna svetilka.<br />
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere odlomek ali obnovi besedilo v berilu čim zvesteje<br />
izvirniku, berila učencev so pri tem zaprta. Učitelj odlomek še prebere.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci izražajo svoja doživetja, občutke, vtise.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane oziroma neznane<br />
besede in besedne zveze.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede ali besedne zveze, ki jih niso razumeli. Njihov pomen najprej<br />
razložijo učenci, učitelj po potrebi pomaga. Učence spodbudimo, da poiščejo<br />
razlago v SSKJ (imamo ga na mizi oziroma na računalniku).<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Kaj pomeni, da je bil Aladin lenart in nebodigatreba To sta namreč prvi dve<br />
besedi, ki nam jih pravljični pripovedovalec zaupa o Aladinu.<br />
Kaj pomeni, da ga je oče pri desetih letih dal v uk<br />
Je Aladin svojo lenobo podedoval po očetu Utemelji svoj odgovor.<br />
Opiši očetova prizadevanja, da bi Aladin postal odgovorna odrasla oseba.<br />
Zakaj je Aladinov oče umrl<br />
Kaj je naredila mati po očetovi smrti Zakaj<br />
Kakšno je bilo življenje z materjo Zakaj<br />
Nekega dne pa se Aladinovo življenje začne zapletati. Opiši tujca in pripoveduj o<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 205
njegovem nastopu. Kaj pomeni, da je bil derviš Kaj vse je znal Od kod je prišel<br />
Ali se ti zdi, da je bilo s tem tujcem nekaj narobe, da je »sumljiv« in morda<br />
Aladinu nevaren Iz česa lahko tako sklepaš<br />
glasno branje<br />
Prostovoljci glasno preberejo odlomek.<br />
vprašanja za razvijanje vrednotenja besedila<br />
Rešijo učni list 1 – razen zadnjega stolpca.<br />
Pripovedujejo o pravljicah (2. naloga na učnem listu 2). Rešijo učni list 1 do konca<br />
– izpolnijo zadnji stolpec.<br />
nove naloge<br />
1. Ogled videokasete z Disneyjevo risanko.<br />
2. Branje zbirke Tisoč in ena noč – učenci si knjigo izposodijo, jo preberejo in<br />
naslednji dan povedo sošolcem eno zgodbo.<br />
3. Pisna naloga za dečke (učenci morajo poznati okvirno zgodbo):<br />
Pravljica, pravljica, pravljica …<br />
Predstavljaj si, da si sultan Šeheran. V treh ali štirih povedih zapiši, kako je prišla<br />
Šeherezada na dvor. (To naj bo uvod tvojega spisa.)<br />
V jedru zapiši pravljico, ki ti jo deklica pripoveduje. Seveda moraš upoštevati<br />
značilnosti pravljice in ji dati naslov.<br />
Zaključek pa naj bo tvoja odločitev, da Šeherezade ne ubiješ. Radovednost te<br />
žene k poslušanju nove pravljice.<br />
Bodi pozoren na lepo pisavo, ne pozabi pa tudi na pravopis.<br />
4. Pisna naloga za deklice:<br />
Pravljica, pravljica, pravljica …<br />
Predstavljaj si, da si Šeherezada. V treh ali štirih povedih zapiši, kako si prišla na<br />
sultanov dvor. (To naj bo uvod tvojega spisa.)<br />
V jedru pripoveduj pravljico, seveda moraš upoštevati značilnosti pravljice in ji<br />
dati naslov.<br />
Zaključek pa naj bo spretna nastavitev pravljice za naslednjo noč.<br />
Bodi pozorna na lepo pisavo, ne pozabi pa tudi na pravopis.<br />
(Avtorica navodil za obe pisni nalogi je Dea Susič, OŠ Solkan.)<br />
5. Pisna naloga:<br />
o napiši nadaljevanje zgodbe, in sicer tako, kot da si ti zlobni<br />
čarovnik, ki je prišel po Aladina;<br />
o napiši nadaljevanje zgodbe, in sicer tako, kot da si ti Aladinova<br />
mati, ki pripoveduje, kaj se je zgodilo v nadaljevanju.<br />
6. Primerjava s pravljico Svetlane Makarovič Aladinova čudežna svetilka. Učenci<br />
poiščejo, v čem sta si besedili podobni in v čem se razlikujeta.<br />
206 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST 1 – Aladin in njegova čudežna svetilka<br />
1. Obkroži DA, če je trditev pravilna, in NE, če ni. Svoj odgovor (ustno)<br />
pojasni.<br />
Zgodba se dogaja v nekem kitajskem mestu. DA NE<br />
Krojač Mustafa je bil zelo bogat. DA NE<br />
Krojačev sin Aladin je bil zelo priden in delaven. DA NE<br />
Aladin se niti po očetovi smrti ni spremenil, še naprej je lenaril in se potepal po<br />
cele dneve. DA NE<br />
Aladin je bil star že 15 let, ko je prišel mimo tujec. DA NE<br />
Tuji čarovnik je bil tudi astronom. DA NE<br />
2. Kako si predstavljaš tujega derviša in kako Aladina Nariši ju.<br />
3. Kako si sledijo dogodki v zgodbi – označi zaporedje s številkami<br />
od 1 do 6.<br />
___ Po očetovi smrti, ko se je Aladin še naprej potepal, delal pa nič, je mati<br />
prodala imetje in začela preživljati sebe in sina.<br />
___ Tujec da Aladinu nekaj denarja in napove svoj obisk naslednjega dne.<br />
___ Aladinovega pajdaša izpraša o njem.<br />
___ Siromašni krojač je imel lenega sina.<br />
___ Tujec nagovori Aladina in mu razodene, da je njegov stric.<br />
___ Tujec v gruči otrok opazi Aladina.<br />
4. Izpiši tisto poved iz besedila, ki nakazuje, da je tujec imel z Aladinom<br />
posebne namene.<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 207
UČNI LIST 2 – Pravljice in čudežni predmeti<br />
1. Dopolni preglednico.<br />
1<br />
NASLOV<br />
PRAVLJICE<br />
AVTOR<br />
ČUDEŽNI<br />
PREDMET<br />
POREKLO<br />
AVTORJA/<br />
DEŽELA, IZ<br />
KATERE PRIHAJA<br />
PRAVLJICA<br />
grahovo zrno<br />
Sneguljčica<br />
vžigalnik<br />
Mizica, pogrni se!<br />
čarobni prstan<br />
zlati ključek<br />
2. Ali se spomniš, kako je čudežni predmet vplival na dogajanje v pravljici<br />
Pripoveduj …<br />
208 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
Saleški Finžgar<br />
46Fran<br />
dni POD SVOBO<strong>DNI</strong>M SONCEM<br />
Tematska analiza besedila<br />
Uvodna napoved pred izbranim odlomkom uvede bralca v snov, ki<br />
jo upoveduje Finžgarjev zgodovinski roman, hkrati pa (tudi ob fotografijah)<br />
skuša bralcu predstaviti možnost sodobne aktualizacije klasičnega dela.<br />
Prvi prizor odlomka (song) deluje kot izročilna pesem, kot prerokba – v<br />
tem smislu ponuja obilo možnosti za razredno »uprizoritev«. Drugi prizor<br />
je razkritje namere glavnega junaka in ustrezno napoveduje nadaljevanje<br />
zgodbe (tako spodbuja bralca za samostojno branje dela v celoti). Razlog<br />
za vključitev odlomka iz sicer obsežnega in zapletenega besedila v berilo je<br />
tudi to, da v njem bralec sreča značilne like iz slovanske mitologije. Didaktični<br />
instrumentarij vključuje poleg pojasnil o zgradbi dramskega besedila in<br />
vprašanj za razumevanje vsebine tudi zahtevno obliko govornega nastopa,<br />
tj. pogajanje med književnima osebama (na podlagi vsebine celotnega dela).<br />
Uvodna motivacija bi lahko bila pogovor o gledališču, zanimivih predstavah<br />
– ali pa bi bila vezana na nekatera zgodovinska dejstva, ne nujno povezana<br />
z obdobjem, iz katerega je zajeta snov dela (boj za svobodo, slovenska<br />
državnost ipd.).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo besedilo,<br />
• pri skupinskem glasnem branju tekoče in razumljivo berejo besedilo<br />
po vlogah ter spreminjajo hitrost, barvo in register govora glede na<br />
spremembo razpoloženja dramske osebe,<br />
• podobo književne osebe upovedujejo tudi ob pomoči posrednih<br />
besedilnih signalov,<br />
• upoštevajo posebnosti dramatike in pripravijo predlogo za uprizoritev v<br />
razrednem gledališču,<br />
• samostojno ali v skupini oblikujejo skice za sceno in kostume,<br />
• igrajo vloge iz besedila,<br />
• poiščejo primeren glas za osebo, ki jo predstavljajo,<br />
• dramski prizor opremijo s sceno, glasbeno spremljavo, kostumi,<br />
• opisujejo zgradbo dramskega besedila oziroma gledališkega dogodka.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Kdo je tebe, Praslovan,<br />
plavati učil,<br />
da si preplaval tisto rusko reko<br />
in se v mojih genih naselil.<br />
Učitelj pove ali zapoje refren iz Predinove pesmi, nato se pogovarja z učenci,<br />
predvsem o tem, ali se je naselil tudi v naših genih. Kaj to pomeni<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Od kod so prišli Slovani Kaj veste o njih Kakšne vere so bili<br />
Poznate kakšne slovanske bogove<br />
Slovani so se morali boriti za svobodo izpod Bizanca. Zgodovinski dogodki so bili<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Justina Husu<br />
OŠ Šmihel<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 209
slovenskemu pisatelju Franu Saleškemu Finžgarju osnova za zgodovinski roman<br />
Pod svobodnim soncem, ki ga imenujemo tudi povest davnih dedov. Če je kdo od<br />
učencev že prebral knjigo, naj pripoveduje o njej.<br />
Učenci odprejo berilo. Ugotovijo, da imajo pred seboj dramsko besedilo. Ob<br />
Finžgarju je avtor še Dejan Sarić. Kaj lahko sklepamo Res je, Finžgarjev roman<br />
je bil Dejanu Sariću osnova za dramsko besedilo. Prebrali bomo odlomek iz<br />
dramskega besedila. Preberejo uvodni nagovor na strani 146.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se pripravijo za branje besedila.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učenci berejo besedilo po vlogah.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Po branju namenimo nekaj časa urejanju in poglabljanju doživetij. Učenci v tišini<br />
razmišljajo o prebranem odlomku in o tem še ne govorijo.<br />
IZRAŽANJE ČUSTEV<br />
Ali želite, da gre Iztok v Bizanc Zakaj tako čutite Se vam zdi Iztok pogumen<br />
mladenič Zakaj želi v Bizanc<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo. Podčrtajo manj znane besede in zanimive<br />
besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učenci naštejejo manj znane besede, ki so jih podčrtali. Besede razlagajo sami ali<br />
poiščejo pomen v SSKJ.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kdo je Radovan O čem prepeva njegova pesem<br />
Kdo je Iztok Kje ga je našel Radovan Koga je premagal<br />
Kam si želi Iztok in čemu<br />
GLASNO BRANJE<br />
Besedilo preberemo še enkrat, in sicer razdelimo vlogi Iztoka in Radovana.<br />
Učenci poskušajo pri branju upoštevati junakov značaj, vlogo.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Učenci opazujejo zgradbo besedila in jo opišejo. Prepoznajo pesem ali song, ki<br />
tvori en del odlomka, in dialog, ki sestavlja drugi del.<br />
VREDNOTENJE<br />
O čem poje Radovanova pesem ali song<br />
Kdo je Morana Opiši dogajanje, kot ga prepoznaš iz pesmi.<br />
Radovan v vsaki kitici zastavi vprašanje in nanj tudi odgovori. Na katero<br />
vprašanje pa nima odgovora<br />
Kaj ste v pesmi izvedeli o Iztoku<br />
Kdo je Hilbudij Kako ga je označil<br />
O čem se pogovarjata Iztok in Radovan Kako Iztok utemeljuje svojo željo, da<br />
bi se šel v Bizanc naučit bojevanja Česa se zaveda Na osnovi česa je pred tem<br />
210 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
premagal Hilbudija Kdo se je spomnil ukane Kdo je Svarun, kako ga govorec<br />
označi<br />
Pod katerim pogojem je Radovan pripravljen vzeti Iztoka v Bizanc<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Predstavi glavni dramski osebi na osnovi besedila in lastnih predstav.<br />
IZTOK<br />
RA<strong>DO</strong>VAN<br />
zunanjost (kot si jo<br />
predstavljaš)<br />
značaj<br />
obnašanje<br />
2. Po poti v Bizanc je Iztok Radovanu natančneje opisal boj s Hilbudijem. Napiši<br />
njegovo pripoved. Pri tem skušaj posnemati način govora, kot si ga spoznal(a)<br />
v odlomku.<br />
3. Preberite knjigo Pod svobodnim soncem.<br />
4. V zgodovinskih virih se poučite o verovanju Slovanov in predstavite slovanske<br />
bogove. Zamislite si, da vanje verujemo še danes. Napišite, kako bi danes v<br />
zvezi s težavami v šoli poklicali katerega izmed bogov ali boginj na pomoč.<br />
Npr. O, Perun, naj danes odpade kakšna ura.<br />
5. S sošolcem pripravita govorni nastop Pogajanje med Iztokom in Hilbudijem.<br />
(Navodila v berilu).<br />
6. Pripravite razredno gledališko predstavo, in sicer<br />
- uglasbite Radovanovo pesem,<br />
- naredite kostume (pomagajte si z zgodovinskimi podatki, slikami),<br />
- naučite se vlogi na pamet,<br />
- pripravite primerno zvočno ozadje,<br />
- naredite kuliso,<br />
- izdelajte vabilo na predstavo in gledališki list,<br />
- pripravite nagovor za gledalce.<br />
7. Če imate možnost, snemajte gledališko predstavo in si nato skupaj oglejte<br />
posnetek ter predstavo ocenite.<br />
8. Naredite plakat o življenju in delu Frana Saleškega Finžgarja.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 211
Sledi do<br />
davnih<br />
Milčinski<br />
50Fran<br />
dni DESETNICA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Znana klasična pravljica Frana Milčinskega je v berilu predstavljena<br />
z osrednjim dogodkom, tj. usodno posledico zapovedi v starih pismih, po<br />
kateri mora deseta hčer na pot. Pomembnost usode, ki usmerja življenje in<br />
delovanje vseh pravljičnih oseb, potrjujejo tako materine besede kot pojavitev<br />
ptičke s prstanom, še zlasti pa dejstvo, da kljub materini »zvijači« prstan<br />
dobi Alenčica. Prav usodna določenost osrednje osebe je tudi prvina, na<br />
katero se osredotoča didaktični instrumentarij, ki spodbuja samostojno branje<br />
in pogovor. Uvodna motivacija prav zaradi omenjenih prvin lahko izhaja iz<br />
obnavljanja znanih pravljičnih besedil oziroma njihovega nadaljevanja (npr.<br />
pripoved o Aladinovi usodi).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• si ogledajo zbirko pravljic Frana Milčinskega,<br />
• v sproščenem pogovoru se seznanijo s pojmom ljudska pravljica, ki<br />
ima formalni začetek in konec pripovedi (nekoč ... bil je nekoč ... srečen<br />
konec), vedo, da v pravljici vladajo zapovedi, usode in prerokbe, v njih<br />
nastopajo pravljična bitja, velik pomen imajo pravljična števila,<br />
• poslušajo odlomek pravljice,<br />
• pravljico glasno in tiho berejo,<br />
• identificirajo se z glavno književno osebo,<br />
• razumejo vzroke za ravnanje književnih junakov,<br />
• ločijo stvarni svet od nestvarnega,<br />
• opredelijo dogajalni čas in ga primerjajo z drugimi pravljicami,<br />
• vživljajo se v različne vloge,<br />
• ustno obnavljajo zgodbo,<br />
• razmišljajo o tem, kakšni so junaki in kakšni želijo biti,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob besedilu in utemeljujejo svoje odgovore,<br />
• dramatizirajo odlomek.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj učence motivira z vprašanjem: Kaj je usojeno otrokom, ki so stari šest let<br />
(Odgovor: vstop v šolo.)<br />
V SSKJ poiščemo natančen pomen besede usoda.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj napove, da bodo v pravljici Desetnica izvedeli, kaj je bilo usojeno deklici.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tina Sušnik<br />
OŠ Gorje<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se osredotočijo na branje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Izbrani učenci interpretativno berejo odlomek.<br />
212 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
ČUSTVENI PREMOR<br />
Počakamo nekaj sekund, da uredijo svoje misli in vtise.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izrazijo doživetja, ki jim pridejo najprej na misel. Pripovedujejo o vtisih<br />
(Vas je besedilo razžalostilo Zakaj)<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho berejo pravljico in izpišejo manj znane ali neznane besede.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH IN NEZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen besed razložijo učenci in učitelj<br />
(popotnica, culica, desetnica, desetina).<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Učitelj ustno postavlja vprašanja o vsebini. V celih povedih odgovarjajo poklicani<br />
učenci.<br />
Kaj sta si želela gospod in gospa Se jima je želja uresničila<br />
Katera po vrsti je bila rojena Alenčica Kako so jo še drugače poimenovali<br />
Kaj je bilo po starih pismih usojeno deseti hčeri<br />
Kako je o taki usodi razmišljala Alenčica Kaj je storila<br />
Kako je o usodi razmišljala Alenčičina mama<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci (po odstavkih) glasno preberejo odlomek iz pravljice. Poskušajo brati<br />
doživeto, ustrezno hitro, spreminjajo barvo/dinamiko glasu, delajo smiselne<br />
premore.<br />
ANALIZA ZGRADBE BESEDILA<br />
Predstavimo književne osebe. Pogovorimo se o kraju in času dogajanja.<br />
Za katere zgodbe je značilno, da jim ne moremo določiti dogajalnega prostora in<br />
časa<br />
Učenci ponovijo značilnosti pravljice.<br />
VREDNOTENJE<br />
Ali usoda določa naše življenje ali ga usmerjamo z lastnimi odločitvami<br />
Ali verjamete v usodo Zakaj (ne)<br />
Je Alenčičina usoda kruta Bi pri štirinajstih letih zmogli zapustiti svoj dom in<br />
starše<br />
Je Alenčica ravnala prav<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Dramatizacija odlomka.<br />
2. Učenci se vživijo v vlogo desetnice in napišejo pismo staršem (kraj<br />
bivanja, zanimivi dogodki, razočaranje, uspehi … – življenje desetnice v<br />
svetu). Učenci pišejo življenje desetnice po svoji zamisli.<br />
3. Učenci si v knjižnici izposodijo Pravljice Frana Milčinskega in Desetnico<br />
preberejo do konca ali pa jim zgodbo do konca prebere učitelj. Učenci, ki<br />
radi berejo, preberejo tudi druge pravljice iz zbirke in v razredu poročajo<br />
o njih.<br />
4. Učenci v knjigi ljudskih pesmi preberejo Desetnico v vezani besedi.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 213
Sledi do<br />
davnih<br />
Milčinski<br />
50Fran<br />
dni DESETNICA<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• si ogledajo dela znanih zbirateljev in avtorjev pravljic,<br />
• v pogovoru obnovijo znanje o ljudski pravljici,<br />
• poslušajo odlomek pravljice,<br />
• pravljico glasno in tiho berejo,<br />
• obnovijo jo s svojimi besedami,<br />
• identificirajo se s knjižno osebo,<br />
• razumejo vzroke za ravnanje književnih junakov,<br />
• izvedejo anketo o poznavanju ljudskih pravljic in rezultate tudi grafično<br />
prikažejo,<br />
• opredelijo dogajalni čas in ga primerjajo z drugimi pravljicami,<br />
• vživljajo se v različne vloge,<br />
• ustno obnavljajo zgodbo,<br />
• razmišljajo o tem, kakšni so junaki in kakšni želijo biti,<br />
• odgovarjajo na vprašanja ob besedilu in utemeljujejo svoje odgovore,<br />
• dramatizirajo odlomek.<br />
Dodatne dejavnosti: obisk knjižnice in ogled knjig Frana Milčinskega ter branje<br />
Desetnice v celoti.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Kdo je Fran Milčinski<br />
FRAN MILČINSKI (1867–1932) je mojster humorja in satire.<br />
»Vedro in sproščeno se je znal nasmejati tistemu, kar je bilo v resnici smešno. Bil<br />
pa je obenem globoko resen človek, ki je trezno in kritično gledal na politično,<br />
družbeno in kulturno življenje svojega časa ter z nejevoljo in bolestjo ugotavljal<br />
njegove napake.« (Breda Slodnjak)<br />
Njegova najbolj znana dela: Muhoborci, Ptički brez gnezda, Pravljice.<br />
Pogovor o usodi.<br />
Kdo napoveduje usodo<br />
Kakšna usoda nas čaka<br />
Ali lahko na svojo usodo vplivamo Kako<br />
Učitelj napove pravljico o deklici, desetnici, ki je imela svojo usodo že zapisano<br />
ob rojstvu.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
Desetnica se s svojo motiviko dotika socialnih razmer – obstajal je običaj, da<br />
je morala deseta hči po svetu. Ta motiv je postavljen v srednjeveško okolje,<br />
desetnica je graščinska hči. Ko ji zlati prstan v pogači odloči usodo, se napoti po<br />
svetu.<br />
Usoda deklice je podrejena krutim, neizprosnim zakonom.<br />
V pravljici prevladujejo otožnost, čustvena razbolenost in žalost zaradi težkih<br />
socialnih razmer, krute usode, bajeslovni in tuji motivi se prepletajo z orisom<br />
socialnih razmer iz patriarhalnega plemiškega ali zgodnjefevdalnega okolja, pa<br />
tudi iz visokega fevdalizma. Prevladujeta humanistično občutje in trpek fatalizem.<br />
214 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Podobne pravljice oziroma epske pesmi so še Sirota Jerica, Lepa Vida, Zarika in<br />
Sončica.<br />
Sirota Jerica: Poje o deklici, ki jo mačeha muči in zatira, zato se zateče na grob k<br />
materi. Ko ji glas iz groba svetuje, naj se vrne domov, od žalosti umre. Tudi tu je<br />
središče usoda brezmočnih, brezpravnih žensk. Izhoda ni.<br />
Lepa Vida: Izvirna balada je pela o materi, ki ji je zbolel otrok; zamorec z ladje ji<br />
ponudi zdravilo, da bi jo ugrabil; ko Vida spozna naklep, skoči z ladje v morje in<br />
utone. Motiv je povezan z arabskimi pirati, ki so ob koncu srednjega veka plenili<br />
po Sredozemlju.<br />
France Prešeren je naredil priredbo balade. Lepa Vida je omožena s starcem, trpi<br />
zaradi nesrečnega življenja, in ko ji »zamorec« ponudi boljše življenje, sprejme.<br />
Postane španska kraljica na nekem dvoru. Vendar se ji toži po domačem kraju.<br />
Tudi ta balada obravnava žensko usodo, fatalizem in humanost.<br />
Zarika in Sončica: Dogaja se v romanski deželi; sestri Zariko in Sončico ugrabita<br />
turški car in španski kralj; Zarika dobi za sužnjo Sončico, ne da bi jo spoznala; iz<br />
ljubosumnosti ji da strupa, ko pa sestra umira, spozna, kaj je storila, in tudi sama<br />
umre.<br />
(VIRA:<br />
Janko Kos: Pregled slovenskega slovstva. Ljubljana: DZS. 1995.<br />
Enciklopedija Slovenije. Ljubljana: Mladinska knjiga. 1993.)<br />
najava besedila<br />
Pravljico Desetnica je zapisal Fran Milčinski, slovenski zbiratelj in zapisovalec pravljic.<br />
interpretativno branje IN izražanje doživetij<br />
Učitelj besedilo pripoveduje, saj s tem močno spodbuja domišljijsko aktivnost<br />
učencev. Pripovedovanje naj bo kar se da zvesto izvirniku.<br />
Sledi interpretativno branje in doživljanje besedila. Dobri bralci po enotah<br />
preberejo pravljico.<br />
Po branju učenci izrazijo doživetja, ki jim pridejo najprej na misel.<br />
Pogovarjajo se o usodi.<br />
Kako je o usodi razmišljala Alenčica in kako njena mama<br />
Kdo ima v pravljičnem besedilu prav<br />
Kako razmišlja oče Kakšna je njegova vloga<br />
tiho branje in Razlaga manj znanih besed<br />
Učenci preletijo besedilo in ob tem poiščejo nekatere manj znane besede, jih<br />
razložijo in se pogovorijo o starinskem jeziku.<br />
Učitelj projicira manj znane besede na tablo in vodi pogovor o tem, kaj<br />
pomenijo. Sposobnejše učence spodbudi, da sami razložijo pomene.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učenci izpišejo dogodke, ki se lahko zgodijo le v pravljicah.<br />
Odgovorijo na vprašanja ob berilu.<br />
Obnovijo pravljico.<br />
Predstavijo književne junake, jih opišejo in primerjajo svoja opažanja.<br />
Opišejo kraj in čas dogajanja.<br />
Pripovedujejo, kaj je doživela desetnica, ko je odšla od hiše, nadaljujejo zgodbo<br />
oziroma preberejo nadaljevanje.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 215
nove naloge<br />
1. Učenci preberejo pravljico v celoti.<br />
2. Pogovorijo se o razpletu, svoja mnenja utemeljujejo.<br />
3. Seznanijo se z delom Josipa Jurčiča Deseti brat.<br />
4. Obiščejo knjižnico in se seznanijo z deli Frana Milčinskega. Izberejo<br />
pravljico in jo doma samostojno preberejo.<br />
5. Anketa:<br />
• V katerih ljudskih pravljicah nastopajo junaki, kot so npr.<br />
pastirček, kača, povodni mož, pastorka, mačeha, jež, vila<br />
• Katerega junaka iz ljudskih pravljic se najbolj spominjaš Zakaj<br />
1<br />
216 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
Wilde<br />
53Oscar<br />
dni<br />
SREČNI KRALJEVIČ<br />
Tematska analiza besedila<br />
Odlomek iz Wildove poetične pravljice prikazuje nenavadno podobo<br />
naslovnega lika, tako da je z njim mogoče razvijati predvsem zmožnost<br />
domišljijskega predstavljanja književne osebe; hkrati odlomek omogoča<br />
tudi razumevanje različnosti otroškega in odraslega pogleda na stvarnost<br />
ter napovedovanje nadaljevanja zgodbe. Prav to predlaga didaktični<br />
instrumentarij kot poustvarjalno dejavnost, ob tem pa zastavlja mlademu<br />
bralcu tudi vprašanja, ki razvijajo razumevanje perspektive književnih<br />
oseb. Za uvodno motivacijo bi lahko uporabili uvodni nagovor (pogovor o<br />
Andersenovih pravljicah) ali pa kar razmišljanje o pravljični snovi, ljubezni<br />
ipd.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• interpretativno berejo literarno besedilo,<br />
• vživljajo se v književno osebo,<br />
• oblikujejo stališče do ravnanja književne osebe in ga znajo utemeljiti,<br />
• pišejo nadaljevanje zgodbe,<br />
• presojajo ravnanje književne osebe.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učenci razmišljajo ob vprašanju: Kaj storite za ljudi, ki jih imate radi Učitelj pove,<br />
da bodo brali besedilo, v katerem bodo izvedeli, kako se je odločil lastovček, ko<br />
je razmišljal o tem vprašanju.<br />
Učenci predstavijo svoje vzornike, naštevajo njihove lastnosti. Nato razmišljajo<br />
o tem, kako se pisatelji naučijo pisati. Učitelj jim pove, da se je avtor besedila,<br />
ki ga bodo brali to uro, zgledoval po slavnem pravljičarju, ki je napisal veliko<br />
znanih pravljic. Ogledajo si slikovno gradivo in prepoznajo pravljične junake iz<br />
Andersenovih pravljic.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Tudi lastovček iz besedila Srečni kraljevič je razmišljal in se odločal, kaj storiti za<br />
tistega, ki ga imamo radi.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in usmerijo svojo pozornost v poslušanje.<br />
BRANJE BESEDILA<br />
Učitelj prebere besedilo.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživljajo vsebino in si urejajo vtise.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci izražajo svoja občutja.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Ana Galjot<br />
OŠ Trzin<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 217
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in izpišejo manj znane besede in besedne zveze.<br />
RAZLAGA MANJ ZNANIH IN NEZNANIH BESED<br />
Naštejejo besede, ki jih niso razumeli. Njihov pomen skušajo odkriti sami, pri tem<br />
jim pomaga učitelj.<br />
1<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Kako je opisan kip srečnega kraljeviča v berilu<br />
S čim so ga ljudje primerjali<br />
Zakaj so otroci vedeli, da je srečni kraljevič takšen kot angeli<br />
Kako je lastovček poleti izpovedoval trstiki svojo ljubezen<br />
Kaj so drugi lastovčki menili o njegovi izbranki<br />
Kaj se je zgodilo jeseni<br />
GLASNO BRANJE<br />
Učenci glasno berejo besedilo.<br />
NOVE NALOGE<br />
1. Nariši srečnega kraljeviča po opisu v berilu.<br />
2. Napišite krajše dramsko besedilo, v katerem boste predstavili pogovor<br />
med lastovčkom in trstiko. Vključite tudi druge lastovčke, ki nasprotujejo<br />
njuni ljubezni. Nato določite igralce in prizor zaigrajte.<br />
3. V razredu se razdelite v dve skupini. Nekateri boste zagovarjali<br />
lastovčkovo odločitev, drugi ji boste nasprotovali. Določite tudi komisijo,<br />
ki bo razsodila, katera skupina je bila uspešnejša.<br />
4. Napišite nadaljevanje zgodbe, pri kateri imate dve možnosti:<br />
• lastovček ostane ob trstiki kljub hudi zimi, ki se nevarno bliža;<br />
• lastovček se odloči, da bo odšel na pot v južne kraje.<br />
218 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Sledi do<br />
davnih<br />
Christian Andersen<br />
53Hans<br />
dni CESARJEVA NOVA OBLAČILA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Satirično Andersenovo besedilo je kritika oblastnika, ki zaradi lastne<br />
nečimrnosti nasede sleparjema; bržkone je pravljica mladim bralcem znana,<br />
zato odlomek prikazuje predvsem podobo vladarja in sklepno razkritje<br />
prevare – vse to je zajeto tudi v didaktični instrumentarij. Igra videza in<br />
resnice, ki jo prikazuje odlomek, nudi tudi priložnost za pogovor o motivaciji<br />
književnih oseb ter za razmislek o otroku in otroštvu kot nasprotju odraslih;<br />
ker gre za inovativni pravljični vzorec, je lahko tvorjenje zgodbice, v kateri<br />
nastopa »narobe kralj« ali »nenavadna kraljična«, tudi primerna uvodna<br />
motivacija.<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• oblikujejo domišljijsko-čutno predstavo književnih oseb (podoba cesarja<br />
in obeh sleparjev), tudi iz posrednih besedilnih signalov,<br />
• značajske lastnosti oseb prepoznavajo iz posrednih besedilnih signalov,<br />
• doživljajo klasično avtorsko pravljico,<br />
• dramatizirajo prozno besedilo,<br />
• zaigrajo prizor v pantomimi,<br />
• govorno nastopajo,<br />
• pišejo nadaljevanje pravljice,<br />
• spoznavajo kanon mladinske književnosti.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Medbesedilna motivacija: učenci prepoznavajo Andersenove pravljice – učitelj<br />
jim obnovi delček pravljice, učenci pa prepoznavajo naslov (organiziramo lahko<br />
tudi kot tekmovanje).<br />
Prepoznajmo znano pravljico!<br />
Revnemu vojaku je čarovnica pokazala pot do zaklada, on pa naj bi ji v zameno<br />
prinesel vžigalnik …<br />
Kraljevič se je hotel poročiti le s pravo kraljično!<br />
Revna deklica je prodajala …<br />
Osamljeni raček je silno hrepenel po družbi lepih ptic …<br />
Tako majcena deklica …<br />
Mislil je, da bo razločeval pametne od neumnih …<br />
Medbesedilna motivacija: učence posedemo v trojice in jim naročimo, naj<br />
oblikujejo kratek zapis o vsebini katerekoli Andersenove pravljice, ki si jo izberejo<br />
sami. V odločitev skupine ne posegamo, tudi če se jih več odloči za isto pravljico.<br />
Opozorimo jih, da sosedje ne smejo slišati, za kaj so se odločili. Časovno jih<br />
omejimo na 3 minute; poročevalec poroča, ostali uganjujejo.<br />
najava besedila<br />
Ko razvežejo zadnjo »uganko«, učitelj učencem pove, da bodo spoznali odlomka<br />
iz znane pravljice Cesarjeva nova oblačila.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Sanja Leben Jazbec<br />
OŠ Solkan<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 219
premor pred branjem<br />
Učenci se umirijo in pripravijo na poslušanje.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere prvi odlomek.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci izražajo svoja doživetja, občutke, vtise.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane oziroma neznane<br />
besede in besedne zveze.<br />
Razlaga manj znanih besed<br />
Naštejejo besede in besedne zveze, ki jih niso razumeli. Njihov pomen najprej<br />
razložijo učenci, učitelj po potrebi pomaga. Učence spodbuja, da poiščejo<br />
razlago v SSKJ.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Cesar je mislil, da bo lahko razločeval pametne od neumnih. Kaj nam to pove o<br />
njem − je bil on sam pameten ali neumen<br />
Je bil sposoben za opravljanje cesarske službe Kaj je počel kot cesar<br />
Kakšna je sploh cesarska ali kraljeva služba Kaj počnejo cesarji in kralji Kje<br />
preživljajo večino svojega časa Kaj pa počne cesar iz pravljice Cesarjeva nova<br />
oblačila Kje on preživi večino svojega časa<br />
Cesar je živel v velikem mestu in nekega dne sta prišla dva sleparja. Kako sta<br />
naplahtala cesarja Zakaj se je cesar odločil, da bo »tkalcema« zaupal tkanje<br />
blaga za novo oblačilo<br />
Kaj nam to pove o vladarju Je bil sam pameten<br />
Cesar je v tkalnico, kjer sta delala sleparja, poslal svojega najpametnejšega<br />
ministra. Je ta priznal, da blaga ne vidi Pripoveduj, kako je najbrž bilo. Učenci, ki<br />
pravljico poznajo, obnovijo tisti del zgodbe.<br />
interpretativno branje<br />
Učitelj interpretativno prebere drugi odlomek.<br />
čustveni premor<br />
Učenci besedilo podoživijo in uredijo vtise.<br />
izražanje doživetij<br />
Učenci izražajo svoja doživetja, občutke, vtise.<br />
tiho branje<br />
Učenci tiho preberejo besedilo in si izpišejo manj znane oziroma neznane<br />
besede in besedne zveze.<br />
Razlaga manj znanih in neznanih besed<br />
Naštejejo besede/besedne zveze, ki jih niso razumeli. Njihov pomen najprej<br />
razložijo učenci, učitelj po potrebi pomaga. Učence spodbudimo, da poiščejo<br />
razlago v SSKJ.<br />
220 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učenci odgovarjajo na vprašanja v berilu.<br />
glasno branje<br />
Prostovoljci glasno preberejo oba odlomka.<br />
vrednotenje<br />
1. Rešujejo učni list 1. Učitelj usmerja delo. Učence spomni, katere ljudske<br />
pravljice smo že brali. Pri klasični avtorski pravljici dopišemo na učni list tiste,<br />
ki jih poznajo učenci. Pri sodobni pravljici učenci naštevajo tiste, ki se jih<br />
spomnijo. Učenci najprej naštejejo značilnosti pravljice, nato poiščejo tiste, ki<br />
veljajo tudi v Cesarjevih novih oblačilih.<br />
2. Rešujejo učni list 2. Učitelj vnaprej pripravi knjige: zbirko Veliki pravljičarji,<br />
izdaje različnih pravljic, npr. latinskoameriške, eskimske, japonske … Že<br />
prej pa se dogovori s prostovoljci, ki do dogovorjenega dne preberejo<br />
katerokoli pravljico in jo povedo sošolcem. Med reševanjem zadnje<br />
naloge učitelj spodbuja učence k branju pravljic, ki jih ne poznajo.<br />
V dogovoru s knjižničarjem lahko uro izvedemo v šolski knjižnici in učenci<br />
rešujejo naloge tako, da iščejo po policah. (Učence razporedimo po<br />
skupinah, vsaka skupina je zadolžena za posamezno nalogo.)<br />
3. Izdelaj tiralico mednarodne policije: Iščeta se sleparja … (učni list 4).<br />
4. Zaigrajmo pantomimo. Cesar, oba sleparja in štirje služabniki pomerjajo<br />
novo obleko …<br />
nove naloge<br />
1. Govorni nastopi po navodilu v berilu.<br />
2. Nadaljevanje pravljice – cesar se odloči kaznovati vse, ki so mu lagali (pisna<br />
naloga).<br />
3. Pogovor med dvema udeležencema procesije (pisna naloga; berilo, str. 158).<br />
4. Andersenova dela (učni list 3).<br />
5. Andersenove pravljice so prevedene v mnoge svetovne jezike. Poišči<br />
na medmrežju izdaje Andersenovih del in poskusi glede na naslovnico<br />
ugotoviti, za katero pravljico gre (www.andersen.sdu.dk/links – stran je<br />
v danščini; nato kliknemo na 9. povezavo (link), kjer v danščini piše H. C.<br />
Andersens eventyr pa 123 sprog. Odprla se bo stran z zemljevidom sveta in<br />
seznamom vseh držav, v katerih so prevedli kako Andersenovo delo.).<br />
6. Nariši cesarja v različnih preoblekah. Kako, misliš, se je oblekel za zajtrk, kako<br />
dopoldne za na sprehod in kaj je oblekel popoldne, ko je šel počivat Kaj pa<br />
zvečer, ko so priredili ples Izberi si prizor.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 221
UČNI LIST 1<br />
Značilnosti pravljice<br />
PRAVLJICA<br />
= _______________________________________________________<br />
VRSTE PRAVLJIC<br />
I. ljudska pravljica ________________________<br />
________________________<br />
________________________<br />
II. klasična avtorska (umetna) pravljica<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
III. sodobna pravljica<br />
kratka sodobna pravljica<br />
obsežna sodobna pravljica ali<br />
fantastična pripoved<br />
- do 10 strani, sodobna = današnji čas - 200 do 300 strani<br />
in prostor, pravljica = pravljične značilnosti<br />
___________________________<br />
___________________________<br />
__________________________<br />
___________________________<br />
AVTORJI (oziroma zbiralci)<br />
___________________________________________________________________<br />
ZNAČILNOSTI PRAVLJICE<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
___________________________________________________________________<br />
222 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST 2 – Pravljice z vsega sveta<br />
1. Katere pravljice sta napisala brata Grimm Poišči vsiljivce in jih prečrtaj.<br />
Nato jih izpiši in ugotovi, kdo je njihov avtor.<br />
Pikapokec, Škrateljčka, Presrečni Anže, Palček, Bremenski mestni godci, Stopinje<br />
po zraku, Gospa Zima, Sedem krokarjev, Motovilčica, Pajacek in punčka, Trije<br />
možički v gozdu, Moj dežnik je lahko balon, Lonček, kuhaj!, Snežica in Rožica,<br />
Hiša, ki bi rada imela sonce<br />
2. Katere od spodaj naštetih pravljic so Andersenove Poišči tiste, katerih<br />
avtor ni H. C. Andersen, in ugotovi, kdo jih je napisal.<br />
Bedak Jurček, Leteči kovček, Juri Muri v Afriki, Metulj, Zlati zaklad, Kakor napravi<br />
stari, je zmeraj prav, Piko Dinozaver, Božično drevo, Pogumni/zvesti kositrni<br />
vojak, Škrat Kuzma dobi nagrado, Cesarjeva nova oblačila, Pastirica in dimnikar,<br />
Mala morska deklica, Svinjski pastir, Cesarjev slavec, Kraljična na zrnu graha,<br />
Coprnica Zofka, Zlato srečo nosimo, vsem ljudem jo trosimo<br />
3. Ali morda veš, kdo vse so veliki pravljičarji Kaj so napisali Si si že<br />
izposodil(a) kakšno knjigo iz te zbirke<br />
4. Poišči nekaj naslovov tujih ljudskih pravljic in jih razporedi po celinah.<br />
Evropa:<br />
Azija:<br />
Afrika:<br />
Severna Amerika:<br />
Južna Amerika:<br />
Avstralija:<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 223
UČNI LIST 3 – Andersenova dela<br />
V križanki je skritih kar nekaj Andersenovih pravljic. Vendar se je v računalnik pretihotapil tudi hudoben<br />
škrat, ki je zanalašč primešal še nekaj vsiljivcev … Ali najdeš vse pravljice<br />
Išči v vseh osmih smereh: <br />
A H A R G U N R Z A N A N Č I J L A R K C B Z<br />
U L C B K V P O P A C I R A T A P O C A C U M<br />
L Š A Š Ž L A V K K B E Z G O V A M A M K A A<br />
I G Š D O C G G Ž L K Ž O M I N E Ž E N S C P<br />
V O L K I N S E D E M K O Z L I Č K O V I I A<br />
W Ž I Č U N P P P P K I N L A G I Ž V J M T S<br />
T N L S T S I B G E M I Š K O L I N L A A K T<br />
T A O R T F W N S P N R M Ž K R N A C J C E I<br />
P J X I Q A C I Č J L U G E N S R I T A I Č R<br />
E D E C S A P T Š U V J I T J K L I A D L V I<br />
M A Č J I S E J E M D A B F A A V Z K N K O C<br />
B C N L X E K N D U M E S N G X J L O E E K A<br />
E R D E Č A K A P I C A Ž I S U G R A R D I I<br />
D B T V J C A Z K E F E Ž N T T E B C I A Č N<br />
A O A E S L A V E C N V T O A V S Z I D K E D<br />
K R C Č D Z D U C S Z W E L A S E X V J S T I<br />
J V A I P I D O B A L I J V I D V J O A R E M<br />
U T M Č M I Z I C A P O G R N I S E S M O L N<br />
R D U E V Š P I C P A R K E L J C O T Z M R I<br />
Č O C D B Z L K A V K K A V K E R U J I A B K<br />
E B A R A K A Š A M Š I M A N R A K E P L S A<br />
K J Ž A E S V I N J S K I P A S T I R O A K R<br />
P G R D I R A Č E K A K Š I M A R P A S M T A<br />
224 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
UČNI LIST 4 – Mednarodna tiralica<br />
Mednarodna policija išče oba sleparja, ti pa izdelaj primeren emblem/znak policije, dodaj tudi sliko moža<br />
in izpolni tiralico.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 225
Rešitve<br />
PRAVLJICA<br />
= izmišljena zgodba, v kateri je predstavljen boj med dobrim in zlim.<br />
VRSTE PRAVLJIC<br />
I. ljudska pravljica ∗ slovenska ljudska p.: Boter petelin …<br />
∗ živalska<br />
∗ tuja ljudska p.: Tisoč in ena noč<br />
II. klasična avtorska (umetna) pravljica<br />
H. C. Andersen: Mala morska deklica, Snežna kraljica, Deklica z vžigalicami, Grdi<br />
raček …<br />
J. in W. Grimm: Sneguljčica, Rdeča kapica, Pepelka, Volk in sedem kozličkov …<br />
O. Wilde: Srečni kraljevič<br />
C. Collodi: Ostržek<br />
III. sodobna pravljica<br />
kratka sodobna p.<br />
do 10 strani, sodobna = današnji čas<br />
in prostor, pravljica = pravljične značilnosti<br />
dela S. Makarovič…<br />
obsežna sodobna p. ali<br />
fantastična pripoved<br />
200−300 strani<br />
Brata Levjesrčna …<br />
AVTORJI (oziroma zbiralci)<br />
F. Milčinski, J. Trdina, B. Magajna, brata Grimm, A. S. Puškin …<br />
ZNAČILNOSTI PRAVLJICE<br />
∗ Tipičen začetek in konec.<br />
∗ Dogajalni prostor in čas nista znana (nekje in nekoč).<br />
∗ Čudežni predmeti.<br />
∗ Književne osebe.<br />
226 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Rešitve:<br />
Andersen:<br />
Bedak Jurček, Bezgova mamka, Deklica z vžigalicami, Divji labodi, Grdi raček,<br />
Kraljična na zrnu graha, Leteči kovček, Mala morska deklica, Palčica, Pastirica<br />
in dimnikar, Rdeči čeveljci, Slavec, Sneženi mož, Snežna kraljica, Svinjski pastir,<br />
Vžigalnik<br />
Drugi:<br />
Aladin in čudežna svetilka, Jure Kvak Kvak, Mačji sejem, Miškolin, Mizica, pogrni<br />
se, Muca Copatarica,<br />
Pekarna Mišmaš, Pepelka, Rdeča kapica, Sapramiška, Sneguljčica, Sovica Oka,<br />
Špicparkeljc, Tacamuca, Volk in sedem kozličkov, Zmaj Direndaj<br />
*A H A R G U N R Z A N A N Č I J L A R K*<br />
L A C I R A T A P O C A C U *M<br />
A A K *B E Z G O V A M A M K A A<br />
D C L Ž O M I N E Ž E N *S C *P<br />
*V O L K I N S E D E M K O Z L I Č K O V I I A<br />
Č N P K I N L A G I Ž V* J M S<br />
L I E *M I Š K O L I N L A A K T<br />
A N *P A C J C E I<br />
*P I A C I Č J L U G E N *S R I A I Č R<br />
C U K L A D L V I<br />
*M A Č J I S E J E M D A A K N K O C<br />
*B L E N G O E E K A<br />
E *R D E Č A K A P I C A Ž I A R D I I<br />
D *T V E Ž N C I A Č N<br />
A A E *S L A V E C N V A I D K E D<br />
K C Č *S Z S V J S T I<br />
J A I I D O B A L I J V I *D V O A R E M<br />
U M Č *M I Z I C A P O G R N I S E *S M O *L N<br />
R U E *Š P I C P A R K E L J C T *Z M I<br />
Č C D L K A V K K A V K E R U *J I A K<br />
E A *R K Š A M Š I M A N R A K E *P L A<br />
K E *S V I N J S K I P A S T I R A K R<br />
*G R *D I R A Č E K A K Š I M A R P A *S *M A<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 227
Sledi do<br />
davnih<br />
Jesih<br />
60Milan<br />
dni CESARJEVA NOVA OBLAČILA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Jesihova aktualizacija Andersenove pravljice je zanimiva zato, ker<br />
še poglablja satiro na račun vladarja in njegove navidezne skrbi za ljudstvo<br />
(npr. namesto njih ubada se s krojači), spodbuja razmišljanje o oblasti,<br />
obljubah, ponižnosti dvorjanov – in navsezadnje o moči (oblasti, denarja)<br />
ter resnicoljubnosti (epilog). Didaktični instrumentarij opozarja na kritičnost<br />
besedila, uvodna motivacija pa bi lahko izhajala iz Andersenovega besedila,<br />
ki ga v razredu pred obravnavo Jesihove predelave odigramo v sodobnem<br />
času (z značilnimi predmeti, npr. mobitelom).<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• preberejo besedilo po vlogah,<br />
• oblikujejo si domišljijsko-čutno predstavo dogajalnega prostora,<br />
• pojasnjujejo vzroke za ravnanje književnih oseb,<br />
• spoznajo glavne in stranske književne osebe,<br />
• privzemajo zorni kot ene književne osebe,<br />
• razvijajo razumevanje vzročno-posledičnega zaporedja dogodkov,<br />
• razvijajo zmožnost identifikacije s književno osebo, o književni osebi<br />
govorijo kot o sebi,<br />
• seznanijo se z ročnimi lutkami,<br />
• obnovijo pojem dramsko besedilo,<br />
• spoznajo pojem scena, režiser,<br />
• tekoče in razumljivo berejo besedilo po vlogah ter spreminjajo hitrost,<br />
barvo in register govora glede na spremembo razpoloženja dramske<br />
osebe,<br />
• primerjajo prozno in dramsko besedilo,<br />
• besedilo uprizorijo v razredu,<br />
• prepoznajo zgradbo dramskega besedila (oznaka govorečega in<br />
njegovega govora, oznaka prostora, oznaka čustvenega stanja oziroma<br />
sprememb).<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Iz gledališkega lista gledališča za otroke in mlade Ljubljana GOLM.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Tatjana Kokalj<br />
OŠ Dob pri Domžalah<br />
228 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
Milan Jesih<br />
CESARJEVA NOVA OBLAČILA<br />
Pedstava je namenjena otrokom od 4. leta dalje.<br />
Trajanje predstave: 50 minut<br />
Režija: Vladimir Jurc<br />
Glasba: Jerko Novak<br />
Koreografija: Miha Lampič<br />
Kostumografija: Barbara Stupica<br />
Scenografija: Daniel Demšar<br />
Oblikovanje luči: Srečko Brezovar<br />
Igrajo<br />
Pevec: Primož Forte<br />
Cesar: Tomislav Tomšič<br />
Sleparka: Maja Martina Merljak<br />
Slepar: Andrej Murenc<br />
Pošteni: Sandi Pavlin<br />
Bistri: Akira Hasegawa<br />
Dvorjan: Jan Bučar<br />
Dama: Asja Kahrimanovič<br />
Ostali sodelavci<br />
Glasbeniki: Jerko Novak, Aleš Rendla, Aleš Avbelj, Tadej Vasle, Miro Novak, Ana<br />
Novak, Meta Novak<br />
Ton: Emil Koprivc<br />
Luč: Mirsad Vrević<br />
Inspicient: Aca Ilić<br />
Izdelava kostumov: Sanja Grcić, Minka Špeh<br />
Izdelava čevljev: Marjan Perhoč<br />
Garderoberka: Emina Kaliman<br />
Odrska dela: Tomo Hvastja, Darko Nedelković<br />
»Kruha in iger,« so včasih kričale in zahtevale množice. In so bile igre. Krute in<br />
krvave. Kruha je bilo itak zmeraj bolj malo. (Kakšna med njimi pa kljub vsemu<br />
ne tako krvava, na primer tista o sužnju gladiatorju, ki se je moral v areni pred<br />
množico gledalcev boriti z levom.) Danes je Androlka zamenjal bik in njegov<br />
»boj« je že vnaprej odločen, saj proti toreadorju levu ne more upati na čudež.<br />
Uf! To so igre, ki se gledajo s kožo! Potem so igre, kjer so vprašanja in je kakšen<br />
odgovor in je tudi pot. Kot na primer tista o drugačnem račku. Ali pa tista o<br />
odgovornosti – do rože na primer. To so igre, za katere si je vredno in potrebno<br />
vzeti čas, igre, ki se gledajo s srcem in dušo!<br />
Naša igra govori in poje o oblekah – oblačilih, pa tudi o cesarju, ki se rad oblači.<br />
Preoblači. Nenehno. So namreč na svetu takšni ljudje. Ki to radi počnejo. Zelo<br />
radi. Veliko jih je. Kar razglejmo se kdaj malo naokrog. In so seveda tudi ljudje,<br />
ki se radi slačijo. A to je že druga, rahlo bolj zapletena zgodba. In so seveda tudi<br />
takšni, ki nimajo kaj obleči. Tudi teh je veliko. Zelo veliko. Zmeraj več. In tako je<br />
ta čudni krog sklenjen: zato ker je nekdo, ki se rad sleče, in nekdo, ki se zelo rad<br />
obleče – je nujno tudi nekdo, ki je gol!!!<br />
V naši igri je veliko za slišati in veliko za videti. Vendar pozor! Treba je čuti za ali<br />
pod besede in videti za slike. Treba je namreč znati slišati in znati gledati. In tako<br />
tudi sicer. V življenju. Zato je naša igra predvsem igra, ki se gleda z glavo!<br />
Predstava bo predvidoma premierno uprizorjena 5. oktobra 2006.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 229
Kdo je Milan Jesih<br />
Milan Jesih se je rodil leta 1950 in je znan kot pesnik, dramatik in prevajalec iz<br />
angleščine in ruščine, prevedel je okoli 40 dram. Izdal je osem pesniških zbirk.<br />
Njegovi poeziji niso tuje ironija, parodija in satira ter zavidljiva igra v jeziku in pri<br />
zvočni postavitvi.<br />
Drugo področje njegovega delovanja je dramatika. Z odrskimi deskami se je<br />
srečal že zelo zgodaj, pri devetnajstih letih.<br />
Ustvarja tudi za otroke. Poleg Guliverja so bile uprizorjene še lutkovne igre<br />
Kronan norec, Cesarjeva nova oblačila, Zvezda in srce ter igra Deseti raček. Vse štiri<br />
so objavljene tudi v knjigi Štiri igre za otroke in v obliki radijskih iger predvajane<br />
na radiu. Kot pravi avtorica spremne besede v omenjeni knjigi, Mojca Kreft,<br />
je, kadar Milan Jesih v svojem »jesihovskem« stilu zapiše igro, pa naj bo le-ta<br />
namenjena otrokom ali odraslim, v njej vselej nekaj posebnega, tisto poetično<br />
lepega, ki ga zmore napisati le pesnik velikega duha.<br />
Je tudi dobitnik mnogih nagrad in priznanj: med drugim je dobil Zlato ptico za<br />
literaturo, nagrado Prešernovega sklada, Župančičevo, Jenkovo, Grumovo in<br />
Sovretovo nagrado, zlato značko Borštnikovega srečanja in leta 2001 Veronikino<br />
nagrado.<br />
(VIRI:<br />
Danuša Škapin: Dramatika Milana Jesiha. Jezik in slovstvo 37. 1991/92, 5. 107–<br />
117.<br />
Milan Jesih: Štiri igre za otroke. Ljubljana: Mladinska knjiga. 1997.<br />
Andrijan Lah: Pregled književnosti 5. Ljubljana: Rokus. 1996.)<br />
Učenci pripovedujejo, ali so zadovoljni s svojo podobo. Pripovedujejo o svojem<br />
odnosu do miselnosti nekaterih, da morajo biti ljudje izbrano oblečeni, v oblačila<br />
znanih proizvajalcev.<br />
Izvedejo anketo, kaj naredi ljudi oziroma kateri ljudje so zadovoljni sami s seboj.<br />
Pogovorijo se o iskrenosti. Ali smo do ljudi vedno iskreni Ali učenci cenijo<br />
iskrenost pri drugih<br />
Razložijo pojem hinavščine in goljufije ter utemeljijo svoje mnenje.<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Pisatelj Hans Christian Andersen, ki smo ga spoznali v prejšnjih urah, je napisal<br />
pravljico Cesarjeva nova oblačila, Milan Jesih pa je pravljico prepesnil v verze in<br />
priredil za oder.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo, udobno namestijo in usmerijo pozornost na poslušanje.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Boljši bralci preberejo odlomek po vlogah. Učenci sledijo dogajanju.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci podoživijo zgodbo ter uredijo vtise o njej.<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Pripovedujejo o vtisih, izrazijo mnenje.<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci tiho preberejo dramsko besedilo in podčrtajo manj znane ali neznane<br />
besede.<br />
230 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Naštevajo besede, ki jih niso razumeli. Pomen razložijo učenci, ki besedo<br />
poznajo, ali učitelj.<br />
GLASNO BRANJE<br />
Izbrani učenci glasno preberejo odlomek po vlogah. Z glasom skušajo ponazoriti<br />
značaj in razpoloženje nastopajočih.<br />
vprašanja za razvijanje razumevanja besedila<br />
Učenci odgovorijo na vprašanja v berilu.<br />
V pogovoru opredelijo glavne in stranske literarne osebe ter jih opišejo.<br />
Opredelijo čas in kraj dogajanja. Primerjajo prozno besedilo z dramskim.<br />
Povedo, kaj pomeni besedilo v oklepajih. Naštejejo, kaj vse bi morali pripraviti za<br />
razredno uprizoritev, pripravo lutkovne predstave.<br />
Učenci na kratko obnovijo odlomek. Podajo svoje mnenje o zgodbi. Preberejo<br />
igrico v celoti.<br />
NOVE NALOGE<br />
Učitelj učence razdeli v štiri skupine.<br />
1. skupina: priprava lutkovnega gledališča. Učenci izdelajo lutke, se vživijo v<br />
igrane vloge, z glasom ponazorijo igrane like, spremembo razpoloženja izrazijo s<br />
spremembo glasu in giba.<br />
2. skupina: oblikovanje vabila (v obliki plakata ali letaka) ter gledališkega lista za<br />
lutkovno predstavo. (V pomoč so jim druga vabila in gledališki listi, ki jih priskrbi<br />
učitelj.)<br />
3. skupina: pisanje nadaljevanja zgodbe.<br />
4. skupina: predstavitev celotne igre.<br />
Skupine predstavijo delo.<br />
Učenci preberejo in upoštevajo navodila Edija Majarona v berilu.<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 231
Sledi do<br />
davnih<br />
Grafenauer<br />
63Niko<br />
dni POEZIJA<br />
Tematska analiza besedila<br />
Poezija ni in ne more biti nič »uporabnega«, realnega, celo ne<br />
docela razumljivega – le sproščena igra povezovanj besed vzpostavlja njeno<br />
skrivnostno domišljijsko stvarnost; stvarnost, v kateri je mogoče v hipu<br />
prepotovati svet od Tokia preko Pariza do Havajev in v kateri se Rim in Lima<br />
pogovarjata prek – rim. Bi lahko bilo torej iskanje svobodnih rim, po vzoru<br />
Grafenauerjeve pesmi Jedilnik iz četrtega berila, tudi uvodna motivacija pri<br />
obravnavi sklepne pesmi<br />
CILJI<br />
Učenci<br />
• glasno in tiho preberejo pesem in z glasom sooblikujejo literarno<br />
stvarnost,<br />
• besedilni svet povežejo s svojo realno situacijo,<br />
• zaznavajo in doživljajo zvočnost pesmi,<br />
• ob branju besedila razvijajo asociativne sposobnosti,<br />
• ob glasnem branju prisluhnejo ritmu pesmi,<br />
• razložijo občutja, ki jih vzbuja pesem,<br />
• uživajo ob bogatenju ustvarjalne domišljije,<br />
• ponovijo pojme pesem, pesnik, naslov, kitica, verz,<br />
• razložijo temo pesmi – domišljijska igra.<br />
UVODNA MOTIVACIJA<br />
Učitelj izbere mesto, učenci pa tvorijo verigo tako, da se spomnijo mesta, ki se<br />
začne na zadnjo črko prejšnjega mesta. (npr,: Ljubljana, Ankaran, Naklo, Ormož ...)<br />
NAJAVA BESEDILA<br />
Učitelj pove, da v vsa ta mesta lahko potujemo s poezijo. Prebrali bomo pesem<br />
Nika Grafenauerja. Ali poznate kakšno njegovo pesem Poslušajte.<br />
PREMOR PRED BRANJEM<br />
Učenci se umirijo in osredotočijo na poslušanje pesmi.<br />
INTERPRETATIVNO BRANJE<br />
Učitelj recitira pesem.<br />
ČUSTVENI PREMOR<br />
Učenci v tišini podoživijo pesem in uredijo vtise o njej.<br />
Primer šolske interpretacije je pripravila:<br />
Slavica Knežević<br />
OŠ dr. Josipa Plemlja<br />
IZRAŽANJE <strong>DO</strong>ŽIVETIJ<br />
Učenci ob pomoči učiteljevih vprašanj pripovedujejo o vtisih. Kakšna se vam zdi<br />
pesem Na kaj vas spomni Kako bi jo naslovili<br />
TIHO BRANJE<br />
Učenci samostojno tiho preberejo pesem. Poiščejo besede in mesta, ki jih ne<br />
poznajo.<br />
232 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
RAZLAGA MANJ ZNANIH BESED<br />
Učitelj razloži neznane besede in učencem pove, kje ležijo posamezna mesta.<br />
VPRAŠANJA ZA RAZVIJANJE RAZUMEVANJA BESEDILA<br />
Poklicani učenci odgovarjajo na vprašanja.<br />
Katere znamenite kraje našteva pesnik<br />
Kateri kraj je najlepši Zakaj<br />
Kako nastane poezija<br />
GLASNO BRANJE<br />
Pesem glasno prebereta dva izbrana učenca.<br />
ANALIZA ZGRADBE IN VREDNOTENJE<br />
Kdo pripoveduje pesem<br />
Koliko kitic ima pesem Koliko verzov imajo kitice<br />
Kaj je tema pesmi<br />
Učenci povedo, kaj vedo o avtorju pesmi. Učitelj jih dopolni, pokaže jim tudi<br />
nekaj pesniških zbirk.<br />
NOVE NALOGE<br />
Učenci iščejo besede, ki se rimajo na besedo poezija.<br />
Učenci napišejo zgodbo o potovanju v sanjsko deželo (učni list).<br />
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 233
UČNI LIST<br />
Napiši zgodbo o potovanju v sanjsko deželo.<br />
Zamisli si svojo sanjsko deželo, daj ji tudi sanjsko ime.<br />
Kakšna je Kakšni ljudje živijo v njej Zakaj je sanjska V čem se razlikuje od tvoje dežele<br />
Kako si prišel(la) tja Kaj si tam počel(a)<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
_____________________________________________________________________<br />
234 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>
<strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong> <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> 235
© <strong>Založba</strong> IZOLIT, izobraževalna literatura<br />
Vse pravice pridržane. Brez pisnega dovoljenja založnika ni dovoljeno nobenega dela ali celote te knjige na kakršenkoli način reproducirati,<br />
kopirati ali kako drugače razširjati. Ta prepoved se nanaša tako na mehanske oblike reprodukcije (fotokopiranje) kot na elektronske (skeniranje<br />
ali prepisovanje na kakršenkoli pomnilniški medij)!<br />
236 <strong>PRIROČNIK</strong> K <strong>BERILU</strong> <strong>SLEDI</strong> <strong>DO</strong> <strong>DAVNIH</strong> <strong>DNI</strong>