Mreznik_marec_2018_www
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ežnik<br />
Informacije o ZPM in projektnem managementu<br />
letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
2<br />
KAZALO<br />
3 Beseda urednice<br />
4 Uvodna razmišljanja dr. Antona Hauca<br />
6 Napovednik dogodkov in aktivnosti ZPM<br />
6 Zbiranje kandidatur za organe ZPM v novem mandatu<br />
7 Projektni forum <strong>2018</strong><br />
8 Pričenja se izbor Projektni manager leta 2017<br />
11 Poročila<br />
11 Projektni forum ZPM 2017<br />
13 Program Projektni manager leta<br />
15 Program ZPM Ekspert<br />
17 Aktivnosti v MPM LO Ljubljana<br />
18 Aktivnosti v MPM LO Maribor<br />
22 Projekti Slovenije<br />
22 Projekt »Gradnja AC odseka Draženci - MMP Gruškovje«<br />
Projektna zgodovina vseevropskega prometnega omrežja v Sloveniji<br />
30 Projekt »Gradnja AC odseka Draženci – MMP Gruškovje«<br />
Odsek AC od Dražencev do Podlehnika je zaključen, priložnosti za razvoj občine in<br />
v širši okolici se večajo<br />
35 Projekt MAGNA - projekti razvoja Občine Hoče - Slivnica<br />
Proces razvoja občine je proces priprave, zagonov in izvajanja projektov,potrebni<br />
so strateški projekti, potreben je projektni management<br />
47 Projekti in tržni skoki skakalnih smuči Slatnar<br />
Verjeti v zamisel, razviti zamisel, izdelati skakalne smuči po meri uspeha, izvesti projekte in<br />
uspešno obvladati čas<br />
54 Projekt certificiranja za projektne managerje IPMA SloCert <strong>2018</strong><br />
Certificirani projektni managerji pripomorejo k uspešnem izvajanju projektnega poslovanja<br />
63 Prvi izbor Projektni manager leta v Sloveniji<br />
63 Intervju s prejemnico nagrade »Projektna managerka leta 2016<br />
66 Konference s področja projektnega managementa v Sloveniji in v tujini<br />
66 SENET konferenca na Brionih<br />
69 Projektno vodenje v praksi - konferenca<br />
71 Program ZPM IPMA<br />
72 Program Projektna mreža Slovenije – 20 let<br />
76 Zakaj postati član ZPM?<br />
78 Oblike članstva v ZPM<br />
79 Korporacijski člani ZPM<br />
80 Povabilo k objavi člankov v reviji Projektna mreža Slovenije<br />
81 Oglaševanje v ZPM Mrežniku<br />
ZPM mrežnik (elektronski časopis); Informacije o ZPM in projektnem managementu; ISSN 2536-2453.<br />
Uredniški odbor: Mojca Skale (odgovorna urednica), Igor Vrečko, Tanja Arh, Matjaž Madžarac, Jure Kovač, Rok Petje, Andrej Kerin,<br />
Ines Meznarič, Darja Mravinec; Lektoriranje: NOLEKTA, Jasmina Muhič, s.p., Murska Sobota; Oblikovanje: ProMundus d.o.o.; Izdajatelj:<br />
SLOVENSKO ZDRUŽENJE ZA PROJEKTNI MANAGEMENT; E-naklada: 1000 izvodov; Izhaja: 3-krat letno (<strong>marec</strong>, avgust, november);<br />
Facebook: https://<strong>www</strong>.facebook.com/Slovensko.zdruzenje.za.projektni.management; Spletna stran: http://zpm-si.com/zpm-novicnik;<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
3<br />
B e s e d a u r e d n i c e<br />
Mojca Skale<br />
Obeležujemo<br />
tudi 20 let<br />
Projektne mreža<br />
Slovenije.<br />
Spoštovane bralke in spoštovani bralci ZPM Mrežnika.<br />
Za moj prvi uvodnik me je navdihnila mlada pevka Ditka in popevka Ne bodi kot drugi.<br />
Tudi uspešni projekti so tisti, ki so drugačni, izvedeni s srčnostjo in polno mero strokovnega<br />
znanja. Potrebno je predvideti vsa tveganja, pa vendar se v fazi izvajanja soočimo z vedno<br />
novimi izzivi, ki jih je potrebno hitro in pravilno rešiti. Dobra praksa nam marsikdaj pomaga,<br />
najti pa je potrebno tudi svoje inovativne poti. Ne bodimo kot drugi.<br />
Vabimo vas v naše vrste, da skupaj nadaljujemo in morda oblikujemo novo razvojno pot<br />
Slovenskega združenja za projektni management. Udeležite se našega Projektnega foruma<br />
v septembru, kjer boste spoznali našo drugačnost in prepoznali najboljšega projektnega<br />
managerja leta. Veselimo se mladih projektnih managerjev, ki so nam navdih, da nismo kot<br />
drugi. Njihove aktivnosti so pomemben kazalnik, da se tudi mladi zavedajo, kako bodo lažje<br />
in hitreje izvajali svoje delo in naloge.<br />
Obeležujemo tudi 20 let Projektne mreža Slovenije, osrednje in edine znanstveno-strokovne<br />
revije s področja projektnega managementa v Sloveniji in v širši regiji. Iskrena zahvala vsem<br />
dosedanjim urednikom in urednici ter vsem, ki so sodelovali z avtorskimi prispevki in drugimi<br />
nalogami ter tako pripomogli, da je izšlo že 40 številk Projektne mreže Slovenije.<br />
Ob koncu uvodnika si želim, da bomo v ZPM Mrežniku ohranili dobro jedro odličnih<br />
urednikov preteklih let. Hvala jim. Ker pa nisem kot drugi, pričakujte v prihodnjih številkah<br />
tudi kaj novega, drugačnega, pa vendar projektnega. Vabljeni k podajanju vaših predlogov<br />
in prispevkov.<br />
Veseli me, da je dr. Anton Hauc prevzel strokovni del uvodnika in napisal uvodna razmišljanja<br />
ZPM Mrežnika, ki so v nadaljevanju. Vredno jih je prebrati.<br />
mag. Mojca Skale,<br />
urednica ZPM Mrežnika
4<br />
Prepogosto se<br />
podajajo ocene<br />
s »predznakom<br />
negativno«.<br />
U v o d n a r a z m i š l j a n j a<br />
Uspešen projekt, zelo uspešen projekt, manj uspešen<br />
projekt, neuspešen projekt, nesmiseln projekt, predrag<br />
projekt, nepotreben projekt, zelo potreben projekt, enkraten<br />
projekt, zgrešen projekt.<br />
Še bi lahko našli pridevnike, ko se pogovarjamo o<br />
projektih, ko o njih beremo in poslušamo in ko pri tem<br />
še izvemo, da pri katerem projektu ni bilo vse v redu,<br />
da je bila prisotna korupcija, da je bilo nekaj narobe in<br />
podobno. Te ocene so lahko resnične, lahko subjektivne,<br />
politično motivirane, ocene »kar tako«, lahko so<br />
medijsko atraktivne ali celo povsem neresnične. Preden<br />
podamo neko oceno projekta, čeprav samo z navedenimi<br />
pridevniki, moramo razčistiti, kaj uspešen projekt je.<br />
Šele potem lahko sodimo o neuspešnosti ali uspešnosti<br />
projekta.<br />
Zakaj takšen uvod za to izdajo ZPM Mrežnika? Prepogosto<br />
se podajajo ocene s »predznakom negativno«, ne da bi<br />
bilo to dokazljivo in utemeljeno. Zato je najprej sploh<br />
potrebno določiti kriterije, po katerih bomo ocenjevali, ali<br />
lahko projekt označimo kot uspešen ali neuspešen ali celo<br />
nepotreben. Je projekt razvoja novega izdelka, ki je bil<br />
izveden v roku, v okviru planiranih stroškov, s kvalitetnimi<br />
izdelčnimi rešitvami, in katerega proizvodnja ter prodaja<br />
je stekla v roku, uspešen? O takem projektu lahko rečemo<br />
le, da je bil uspešno izveden. Je s tem tudi uspešen? To<br />
seveda ne moremo reči že ob njegovem končanju. To<br />
spoznamo kasneje. Če se morebiti zgodi, da po končanju<br />
projekta prodaja izdelka ne poteka po planu, planiran<br />
rok povračila vloženih finančnih sredstev se odmika,<br />
planirana konkurenčna prednost ni dosežena, potem<br />
lahko ugotavljamo, da projekt le ni uspešen, čeprav je bil<br />
uspešno izveden. Uspešnost ugotavljamo po njegovem<br />
objektnem končanju.<br />
V tej številki ZPM Mrežnika predstavljamo projekte z<br />
intervjuji, pri katerih si postavimo vprašanji o uspešno<br />
izvedenem in uspešnem projektu. Vsekakor lahko<br />
trdimo, da je bila izgradnja prvega odseka avtoceste od<br />
Dražencev do Podlehnika v okviru Projekta gradnje AC<br />
Draženci–MMP Gruškovje uspešna. Trdimo lahko tudi,<br />
da je bila izgradnja tega odseka uspešno zaključena in<br />
je tudi uspešna, saj se promet odvija nemoteno. To lahko<br />
pričakujemo tudi pri drugem odseku, ki bo zgrajen do<br />
dr. Anton Hauc<br />
konca tega leta. S tem je Slovenija končno izpolnila svoje<br />
obveznosti pri izgradnji vseevropskega prometnega<br />
omrežja (TEN-T). Da je projekt uspešen, potrjuje dodatno<br />
še to, da je vzporedno z avtocesto zgrajena tudi regionalna<br />
cesta. Lahko trdimo, da je projekt podjetja Slatnar – nove<br />
skakalne smuči, uspešen? Da je bil uspešno izveden, ni<br />
dvoma! Predstavitev projekta in intervju z g. Slatnerjem<br />
smo objavili v ZPM Mrežniku avgusta lansko leto, v rubriki<br />
Projektna Slovenija (http://zpm.si/projekti-v-sloveniji/).<br />
Kako bi oziroma bomo ocenjevali uspešnost projekta<br />
Magna v Občini Hoče - Slivnica ali projekta certificiranja<br />
za projektne managerje IPMA SloCert <strong>2018</strong>? In kako<br />
oceniti uspešno izvedbo in uspešnost projektov izgradnje<br />
TEŠ 6, izgradnje drugega tira Koper–Divača kot del<br />
vseevropskega prometnega omrežja? S tem projektom<br />
bo Slovenija izpolnila svoje obveze za V. koridor omrežja<br />
TEN-T. Vprašanji, ali je bil projekt uspešno izveden in ali<br />
je uspešen, si lahko postavljamo še za druge strateške,<br />
nacionalno pomembne in krizne projekte, ki jih moramo<br />
izvajati. Če že zaradi drugega ne, vsaj zaradi tega, da<br />
vemo, kako se porablja davkoplačevalski denar, v kolikor<br />
je bil za projekte porabljen.<br />
Strategija razvoja evropske železniške infrastrukture je<br />
opredeljena v številnih razvojnih dokumentih. Omenimo<br />
naj kot primere Evropski sporazum o najpomembnejših<br />
mednarodnih železniških progah – AGC (UN-ECE –<br />
Ekonomska komisija Združenih narodov; Ženeva 1985),<br />
Sklepni listini panevropskih konferenc ministrov za<br />
transport (CEMT), ki sta bili podpisani na Kreti (1994)<br />
in v Helsinkih (1997), dodajmo še razvojni dokument<br />
Smernice razvoja Trans-evropskega transportnega<br />
omrežja (Odločba evropskega parlamenta in sveta št.<br />
884/2004/ES z dne 29. aprila 2004 o dopolnitvi Odločbe<br />
1692/96/ES o smernicah skupnosti za razvoj transevropskega<br />
transportnega omrežja; Ur.l. EU L167/1 z dne<br />
30. 4. 2004), sklepe in dogovore zadnjih panevropskih<br />
konferenc ministrov za transport, predvsem lanske in<br />
še bi lahko naštevali izredno pomembne dogovore in<br />
obveznosti, ki izhajajo še iz vrste razvojnih dokumentov<br />
EU in iz katerih se vidijo obveznosti Republike Slovenije<br />
pri izgradnji omrežja TEN-T. Naj omenimo še to, da se je<br />
decembra 2004 Republika Slovenija, Sektor za evropske<br />
in druge sklade, skupaj z Agencijo za železniški promet<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
5<br />
– AŽP, prijavila za dodelitev sredstev evropske pomoči<br />
TEN-T in v decembru 2004 je bil podpisan Sklep komisije<br />
o dodelitvi finančne pomoči Evropske skupnosti za projekt<br />
skupnega interesa, št. 2004-SI-92701-S itd. Aprila 2005 je<br />
bila izdana Uredba o državnem lokacijskem načrtu za drugi<br />
tir železniške proge Divača–Koper po varianti 1/3, ki je bila<br />
14. 4. 2005 potrjena na Vladi RS, 29. 4. 2005 pa je bila<br />
objavljena v Uradnem listu RS št. 43. V naslednjem letu,<br />
14. 5. 2005, je bila izdana Uredba o Državnem lokacijskem<br />
načrtu (DLN) za drugi tir železniške proge na odseku<br />
Divača–Koper. Decembra 2005 je bil izdelan Dokument<br />
identifikacije investicijskega projekta, ki je bil s strani<br />
Ministrstva za promet potrjen avgusta 2006. Potrebno<br />
je posebej omeniti še ustanovitev podjetja 2TDK, d. o. o.,<br />
ki je v 100-odstotni lasti države in je projektno podjetje<br />
za razvoj drugega tira s sedežem v Ljubljani. Podjetje je<br />
ustanovila Vlada RS marca 2016 z namenom, da bo izvedlo<br />
vse potrebne aktivnosti, tako v fazi priprave, kot tudi v fazi<br />
izgradnje drugega tira, in da bo z njim gospodarilo v času<br />
trajanja koncesijske pogodbe. Lahko in morali bi navesti<br />
še vrsto drugih dokumentov, ki so pomembni za zagon<br />
izvajanja projekta in samo izvajanje.<br />
<strong>www</strong>.youtube.com/watch?v=Q9sRHjOy9UI<br />
Vsekakor ni naš namen s predstavitvijo delčka razvojnih<br />
dokumentov, ki so povezani z izgradnjo TEN-T preko<br />
Slovenije, sprožiti neko polemiko ali dati oceno, kaj vse se<br />
dogaja s projektom Divača - Koper. Gre za to ali lahko in ali<br />
moramo izpolnitev obveznosti, ki izhajajo iz teh razvojnih<br />
in zagonskih dokumentov, povezati z uspešnostjo<br />
izgradnje celotnega programa projektov, trenutno na<br />
V. koridorju tega omrežja, ki poteka preko Slovenije.<br />
Mnenja smo, da so te zahteve in obveznosti pomembni<br />
kriteriji za ugotavljanje uspešnosti. Ne gre samo za<br />
izpolnitev teh obveznosti, gre za izvedbo strateško izredno<br />
pomembnega nacionalnega razvojnega programa.<br />
Zaključimo lahko, da je merilo za uspešnost projektov,<br />
predvsem nacionalno pomembnih, da se z njimi dosegajo<br />
cilji iz nacionalnih razvojnih programov oz. cilji strategije<br />
razvoja države.<br />
Kam je zašel projekt drugega tira Koper – Divača je<br />
bralcem danes verjetno že poznano. Referendum, odstop<br />
predsednika Vlade g. Cerarja, maketa, nov referendum,<br />
rezultat ustavne presoje, obračunavanje itd. itd.<br />
Projekt sicer še ni ogrožen. Sigurno se bo (uspešno) izvedel.<br />
Kdaj, pa je povsem odprto vprašanje. Bo sploh uspešen?<br />
Kakšna je že škoda in kakšna šele bo zaradi zakasnitve<br />
izgradnje, se bo kmalu pokazalo. Najbolj bo to vplivalo na<br />
razvoj in poslovanje Luke Koper in tisti del gospodarstva, ki<br />
je povezan z Luko Koper. Moje osebno mnenje je, da stanje<br />
predstavlja veliko strateško krizo za Slovenijo. Rešiti jo bo<br />
potrebno čim prej. Predlagam bralcem, da si »posebno<br />
maketo« ogledajo na spletnih straneh na video zapisih<br />
»Drugi tir Koper – Divača«.<br />
Podobno moramo ocenjevati tudi uspešnost projektov v<br />
drugih projektnih okoljih, kot so podjetja, banke, obramba,<br />
kulturne ustanove, šolstvo, raziskovalno-razvojno področje,<br />
kmetijstvo in še na vrsti drugih pomembnih področjih.<br />
Kako zagotoviti uspešno izvajanje projektov v občini in<br />
kako njihovo uspešnost, sta izredno aktualni vprašanji,<br />
posebno še pri tistih, ki koristijo kohezijska sredstva<br />
EU. Biti morajo ravno tako uspešno izvedeni in biti tudi<br />
uspešni pri koriščenju rezultatov, doseženih s projektom.<br />
Nekaj primerov smo že predstavili v predhodnih številkah<br />
ZPM Mrežnika. Projekt je uspešen, če z njim dosegamo<br />
cilje vhodnih strateških, razvojnih, planskih ali drugih<br />
pomembnih zahtev. Če smo med izvajanjem projekta<br />
morali spremeniti vhodno strategijo, ne moremo reči, da je<br />
projekt bil neuspešen, pa tudi, če smo zaradi tega prekinili<br />
njegovo nadaljnje izvajanje, ne glede na nekatere, z vidika<br />
podjetja, žal neželene posledice.<br />
Tudi izdaja naše e-revije je projekt. Je bil uspešno izveden?<br />
Izdaja te številke je uspešna, saj je pred vami. Program<br />
projektov izdaje revije pa ni ravno uspešen, saj je lansko<br />
leto izšla samo ena številka. To bomo seveda v tem<br />
letu popravili. Bo projekt izdaje te številke uspešen? V<br />
združenju ocenjujemo, da bo uspešen, če bo veliko bralcev,<br />
če bomo dobili odzive bralcev, da so z revijo zadovoljni,<br />
da so dobili nova spoznanja, nove informacije; uspešnost<br />
bomo ocenjevali tudi po tem, da smo prejeli predloge,<br />
kaj še objaviti, izboljšati; mogoče lahko pričakujemo<br />
več kandidatov za pridobitev certifikata za projektne<br />
managerje, več udeležencev na projektnem forumu v<br />
mesecu maju, več individualnih in korporacijskih članov,<br />
več sponzorjev, in podobno. K temu moramo dodati tudi<br />
morebitne kritike, kar je za nas poziv, da moramo storiti to<br />
in to, v kolikor je seveda kritika osnovana, ni subjektivna.<br />
Revijo moramo narediti še boljšo. Kar veliko kriterijev za<br />
ocenjevanje uspešnosti projekta izdaje ZPM Mrežnika smo<br />
si postavili. Zastavili smo si, da mora biti ZPM Mrežnik<br />
uspešen. Res je, da je ZPM Mrežnik prva e-revija s področja<br />
projektnega managementa v tem delu Evrope, vendar to<br />
ne more biti kriterij uspešnosti, uspešnost moramo meriti<br />
drugače. Uspešnost e-revije moramo zaznati kar kmalu, da<br />
nas bo to spodbudilo pri izdaji naslednje številke.<br />
Projekt je<br />
uspešen, če z njim<br />
dosegamo cilje<br />
vhodnih strateških,<br />
razvojnih,<br />
planskih ali drugih<br />
pomembnih zahtev.
6<br />
Kaj lahko<br />
pričakujete<br />
v prihodnjih<br />
številkah ZPM<br />
mrežnika?<br />
Prihodnje številke ZPM<br />
mrežnika bodo imele<br />
sledečo strukturo v<br />
skladu z aktualnimi<br />
temami:<br />
• Uvodnik<br />
• ZPM novice<br />
• Novice s področja<br />
projektnega<br />
menedžmenta iz sveta<br />
• Dogodki s področja<br />
projektnega<br />
menedžmenta<br />
• Intervjuji s strokovnjaki<br />
• Predstavitve projektov/<br />
strokovnjakov<br />
• Poročila z dogodkov<br />
ZPM in drugih<br />
organizatorjev<br />
• Sekcija MPM<br />
• Rubrika Ujeto v mrežo<br />
• Predstavitev knjižnih<br />
novosti<br />
• Program Slo Cert<br />
• Program Projektni<br />
forum<br />
• Program Educa<br />
• Program Projektna<br />
mreža Slovenije<br />
• Korporacijski člani ZPM<br />
• Zakaj postati član ZPM?<br />
Napovednik dogodkov in aktivnosti ZPM<br />
ZBIRANJE KANDIDATUR ZA<br />
ORGANE ZPM<br />
V NOVEM MANDATU<br />
Spoštovane članice, cenjeni člani Slovenskega združenja za projektni management!<br />
Spomladi <strong>2018</strong> poteče štiriletni mandat obstoječemu vodstvu Slovenskega združenja za<br />
projektni management (v nadaljevanju ZPM). To pomeni, da bomo na letošnji skupščini, ki<br />
bo potekala 15. maja, imeli volitve oziroma imenovanje novega predsednika ZPM, sedmih<br />
kandidatov za izvršilni odbor ZPM, sedmih kandidatov za strokovni odbor ZPM in treh<br />
kandidatov za nadzorni odbor ZPM.<br />
Ker želimo k tesnejšemu sodelovanju v organih ZPM privabiti nove obraze, vas pozivamo,<br />
da nam pošljete svojo kandidaturo za enega izmed štirih naštetih organov. K vlogi za<br />
kandidaturo priložite svoj kratek strokovni življenjepis, navedite podatke o vaših znanjih,<br />
izkušnjah in referencah s področja projektnega managementa ter pojasnite, na kakšen<br />
način ste doslej sodelovali z ZPM.<br />
Če ste odločeni, da kandidirate za predsednika ZPM, vas vljudno prosimo, da k vlogi dodate<br />
še predlog programa dela ZPM za obdobje <strong>2018</strong>–2022, ki naj vključuje sledeče:<br />
• vizija razvoja ZPM v naslednjih štirih letih<br />
• promocija ZPM, pridobivanje članstva, širjenje ugleda ZPM in stroke projektnega<br />
managementa<br />
• kratek opis delovanja obstoječih programov ZPM (SloCert, Educa, Projektna mreža<br />
Slovenije, ZPM Mrežnik, Projektni forum, Projektni manager leta, Mladi projektni<br />
managerji)<br />
• novosti, ki bi jih vpeljali v ZPM<br />
• predlog strokovnjakov, ki bi jih pritegnili ali želeli videti med člani izvršilnega in<br />
strokovnega odbora ZPM (v vsakem organu največ 7 članov)<br />
Kandidature pošljite po elektronski pošti na naslov:<br />
info@zpm.si do 15. aprila <strong>2018</strong><br />
Z najlepšimi pozdravi,<br />
dr. Igor Vrečko, predsednik<br />
Slovenskega združenja za projektni management<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
7<br />
PROJEKTNI FORUM<br />
ZPM <strong>2018</strong><br />
Rok Petje<br />
Slovensko združenje za projektni management (ZPM) bo tudi letos pripravilo tradicionalno<br />
konferenco Projektni forum. Ker pa je letošnje leto pomembna jubilejna obletnica nastanka<br />
našega združenja, ki deluje že 25 let, bo letošnji Projektni forum še posebej vsebinsko in<br />
organizacijsko bogat ter bo, namesto v spomladanskem obdobju leta, kot zadnjih nekaj let,<br />
potekal 20. septembra <strong>2018</strong> v Radisson Blu Plaza hotelu v Ljubljani. Rdeča nit letošnjega<br />
dogodka bo Digitalizacija ter nove tehnike in tehnologije za podporo projektnemu<br />
managementu in učinkovitejšo vodenje projektov.<br />
Projektni managerji v procese projektnega managementa kot pomoč pri vodenju projektov<br />
vedno pogosteje vpeljujejo različna programska orodja. Na dogodku bomo gostili<br />
strokovnjake, ki imajo izkušnje z implementacijo in uporabo omenjenih tehnologij, hkrati pa<br />
bodo udeleženci na dogodku spoznali številne konkretne rešitve v praksi.<br />
Tudi tokrat bo prostora za približno 100 udeležencev, ki bodo dogodek lahko izkoristili za<br />
medsebojno povezovanje. Ponovno bomo poskrbeli tudi za vrhunsko kulinarično razvajanje.<br />
Za več informacij o dogodku spremljajte našo spletno stran http://zpm.si/projektni-forum-2/.
8<br />
PRIČENJA SE IZBOR<br />
PROJEKTNI MANAGER<br />
LETA 2017<br />
Boštjan Pišotek<br />
IZBORI IN NAGRADE SLOVENSKEGA<br />
ZDRUŽENJA<br />
ZA PROJEKTNI MANAGEMENT<br />
Projektni manager / Mladi projektni manager leta<br />
Nacionalni nivo<br />
Navodila o izvajanju ZPM programa<br />
projektni manager leta<br />
1. IZHODIŠČA programa Projektni manager leta<br />
Ime programa:<br />
Kratica programa:<br />
Lastnik programa:<br />
Skrbnik programa:<br />
Vodja programa:<br />
Projektni manager leta<br />
ZPM Award<br />
Slovensko združenje za projektni management<br />
Izvršilni odbor ZPM<br />
Izbere in potrdi izvršilni odbor ZPM<br />
Program „Projektni manager leta“ izhaja iz IPMA programa „Achievement Awards-Project<br />
Manager of the Year“ in „Achievement Awards-Young Project Manager of the Year“.<br />
Izbor in nagrada, ki se podeljuje v okviru programa Projektni manager leta, prepoznava<br />
najbolj uspešnega slovenskega projektnega managerja preteklega leta, in sicer v kategoriji<br />
izkušenih projektnih managerjev in v kategoriji mladih projektnih managerjev, ki so na<br />
začetku svoje karierne poti.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
9<br />
2. KATEGORIJE izbora Projektni manager leta<br />
Obstajata dve kategoriji individualnih kandidatov:<br />
Projektni manager leta in Mladi projektni manager leta.<br />
Kategorija Projektni manager leta se nanaša na:<br />
• Projektne managerje, ki izkazujejo ustrezne strokovne sposobnosti in kompetence<br />
skladne z IPMA modelom štiri stopenjskega certificiranja projektnih managerjev oziroma<br />
skladno z drugim primerljivim modelom certificiranja projektnih managerjev.<br />
Kategorija Mladi projektni manager leta se nanaša na:<br />
• Projektne managerje, ki so na začetku svoje karierne poti, vendar že izkazujejo ustrezne<br />
strokovne sposobnosti in kompetence, so znotraj starostnega razpona od 18 do 35 let in<br />
so delovali ali delujejo na katerikoli vrsti projekta kjerkoli na svetu.<br />
3. USPEŠNOST kandidatov v vlogi projektnih managerjev<br />
Presojanje uspešnosti kandidata kot projektnega managerja izhaja iz smernic, po katerih<br />
projektni manager:<br />
• ustvarja produktivno delovno okolje ter pogon in elan za doseganje zadanih nalog;<br />
• uporablja tehnične in managerske sposobnosti ter upošteva različne poglede, perspektive,<br />
ozadja in osebnosti;<br />
• vzdržuje osredotočenost in zagotavlja, da je delovanje projektnega tima optimalno ter da<br />
so uresničeni cilji projekta;<br />
• vključuje načela trajnostnega razvoja v projekte.<br />
4. KRITERIJI ocenjevanja uspešnosti kandidatov v vlogi<br />
projektnih managerjev<br />
Ocenjuje se:<br />
A) Skladnost vloge in predstavitev kandidata (15%):<br />
• Stopnja skladnosti vloge kandidata z Navodili o izvajanju programa Projektni manager<br />
leta?<br />
• V kolikšni meri predstavitev projekta zagotavlja oceno strokovnih sposobnosti in<br />
kompetenc kandidata na področju projektnega managementa?<br />
• Ali je vsebina dela kandidata na izbranem projektu zadostno predstavljena in<br />
dokumentirana?<br />
• Ali je delo kandidata na izbranem projektu potekalo v ocenjevanem časovnem obdobju?<br />
B) Znanje in tehnične veščine (ocenjujeta se 2 izbrani veščini, vsaka z vrednostjo do 20%)<br />
• Kandidat mora predstaviti in dokazati, kako je apliciral specifična znanja in tehnične<br />
veščine projektnega managementa na izbranem projektu.
10<br />
C) Vedenjske / medosebne veščine (ocenjujejo se 3 izbrane veščine, vsaka z vrednostjo do 15%)<br />
• Kandidat mora predstaviti in dokazati, v kolikšni meri je apliciral vedenjske in medosebne<br />
veščine ali/in jih ustrezno inovativno prilagajal glede na specifične zahteve izbranega<br />
projekta.<br />
Opomba: Za podkrepitev svojih trditev, mora kandidat priloži ustrezna dokazila, kot na primer<br />
izjava mentorja, nadrejenega ali naročnika projekta.<br />
5. PRAVILA izvajanja programa Projektni manager leta<br />
• Kandidati se lahko prijavijo v ZPM-ov program Projektni manager leta samo v primeru,<br />
da je glavni delovni prostor kandidata v Sloveniji.<br />
• Kandidat se lahko prijavi v program Projektni manager leta samo v eni državi.<br />
• Postopek ocenjevanja in izbora vodi strokovna komisija ZPM, sestavljena iz predstavnikov<br />
z različnih industrijskih in akademskih področij dela, kateri imajo širok spekter izkušenj s<br />
projektnim managementom ter so neodvisni in nepristranski do kandidatov. Odločitve<br />
strokovne komisije so dokončne.<br />
• Kandidati se ocenjujejo na podlagi gradiva, ki ga kandidati posredujejo in v skladu z<br />
Navodili o izvajanju programa Projektni manager leta.<br />
• Komisija lahko pa potrebi in po svoji presoji opravi tudi razgovor z vsakim kandidatom<br />
(osebno ali preko videokonference). V tem primeru komisija oceni kandidata na podlagi<br />
gradiva, ki ga je kandidat posredoval in na podlagi intervjuja.<br />
• Posameznika, ki zmaga v posamezni kategoriji v Sloveniji, ZPM nominira za predstavnika<br />
Slovenije na mednarodnem izboru za projektnega managerja leta, v organizaciji IPMA.<br />
6. TERMINI in CENIK programa Projektni manager<br />
Rok in način prijave:<br />
15. april <strong>2018</strong> na spletni strani http://zpm.si/npm/<br />
Izbor in podelitev nagrad: 15. maj <strong>2018</strong> v okviru Skupščine ZPM <strong>2018</strong><br />
Cena za prijavo v kategoriji Projektni manager leta 2017:<br />
Cena za prijavo v kategoriji Mladi projektni manager leta 2017:<br />
120,00 EUR<br />
60,00 EUR<br />
Opomba:<br />
Cena vključuje izvedbo postopka izbora in brezplačno udeležbo kandidata s spremljevalcem na<br />
Skupščine ZPM <strong>2018</strong>, na kateri bodo tudi razglašeni rezultati izbora.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
11<br />
P o r o č i l a<br />
PROJEKTNI FORUM ZPM 2017<br />
Rok Petje<br />
Tudi v letu 2017 je naše združenje pripravilo tradicionalno<br />
letno konferenco Projektni forum 2017. Konferenca je<br />
potekala 8. maja v Ljubljani, in sicer v prestižnem hotelu<br />
Radisson Blu Plaza. Tokrat smo v ospredje postavili<br />
projektnega managerja in člane projektnih timov, njihove<br />
sposobnosti vodenja in timskega dela ter kompetence, ki jih<br />
potrebujejo za uspešno izvedbo projekta.<br />
Uvodni, strokovni del, je moderiral Romeo Varga, uvodni pozdrav udeležencem pa je<br />
pripadel predsedniku ZPM, dr. Igorju Vrečku.<br />
Sledila so strokovna predavanja petih različnih strokovnjakov. Tadej Slapnik, državni sekretar<br />
v kabinetu predsednika vlade RS, je spregovoril o zelenem gospodarstvu s poudarkom<br />
krožnega gospodarstva, kako spremeniti gospodarstvo. Andrej Gornik, predstavnik podjetja<br />
Yaskawa Slovenija, je spregovoril o motiviranju projektnega tima v visokotehnološkem<br />
okolju. O informacijsko-komunikacijski tehnologiji za optimiranje potencialov in kapacitet<br />
članov projektnih timov, o riziku pri izvedbi projektov, o času trajanja projektov, o računalniški<br />
podpori projektov, je svoja znanja podal Marko Šimac, konzultant in trener, Primakon, d. o. o.<br />
iz Hrvaške. Mag. Patricija Verbole, strokovna sodelavka, Protokol Republike Slovenije, nam je<br />
skušala približati predstavo o delu, in sicer, kako obvladovati stresne situacije pri organiziranju<br />
protokolarnih dogodkov, srečanj, o sami pripravi in izvedbi protokolarnih dogodkov.<br />
Kot zadnja je imela besedo dr. Marinka Vovk, vodja projektov, zaposlena pri Okoljsko<br />
raziskovalnem zavodu. Predstavila nam je vodenje projektnega tima od načrtovanja projekta<br />
pa do njegove izvedbe ter povedala, kako gospodarno ravnati z odpadki, o recikliranju in<br />
zmanjševanju odpadkov.
12<br />
V drugem delu sta sledili dve delavnici. Prva delavnica je potekala pod vodstvom magistre<br />
psihologije, Gabriele Lukman, praktik in trenerka za razvoj talentov na temo – emocionalne<br />
inteligence – Moj odnos je moj ponos. Na delavnici smo poslušalci lahko slišali o emocionalni<br />
inteligenci – EQ, ki je eden ključnih dejavnikov za uspešno funkcioniranje. Predavateljica je<br />
udeležencem predstavila vpliv pomanjkanja komunikacije na motivacijo ljudi za opravljanje<br />
določenih aktivnosti, kako mora vodilni pristopiti do podrejenega, v kakem tonu podati<br />
kritiko, kako ponuditi pomoč podrejenemu, kako se odzvati v dani situaciji, kako motivirati<br />
podrejenega oz. zaposlenega delavca, kako ga opogumiti itd. Vsak projektni vodja bi namreč<br />
moral najprej spoznati, kako bo njegov delavec reagiral v določeni situaciji, ob kritiki, ob<br />
grajanju, ob pohvali. Tudi vodja bi moral vzeti v obzir čustva zaposlenega.<br />
Druga delavnica je potekala na temo – Od projektnega tima do odličnega projektnega tima.<br />
Čeprav si vodje projektov praviloma ne izbirajo sami članov projektnih timov in čeprav bi z<br />
vidika vodenja projektnega tima bilo najenostavneje voditi tim klonov projektnega vodje, to<br />
še ne pomeni, da projektni tim, sestavljen iz najbolj karakterno in strokovno pestrih članov,<br />
ne bi mogel postati pod taktirko odličnega vodje projekta tudi sam odličen. Zamisli, kako<br />
pretvoriti projektni tim v odličen projektni tim, so razvijali kar sami udeleženci delavnice,<br />
moderirani s kreativnimi brainstorming tehnikami. Na obeh delavnicah so lahko poslušalci<br />
oz. udeleženci tudi aktivno sodelovali in se vključili v razprave.<br />
Sledila je okrogla miza, na kateri so spregovorili:<br />
Finalisti kategorije Projektni manager leta 2016:<br />
Martina Stupica Gregorič, NLB d. d.<br />
Cvetka Žerajič, Krka d. d.<br />
Enes Rakovič, Steklarna Hrastnik, d. o. o.<br />
Finalisti kategorije Mladi projektni manager leta 2016:<br />
Katja Čerpnjak, Krka d. d.<br />
Teja Povhe Slamar, Plastika Skaza d. o. o.<br />
Uroš Kušar, Litostroj Power d. o. o.<br />
Dogodek je povezovala Rahela Hojnik Kelenc, ki je finaliste najprej povprašala o projektih,<br />
ki so jih izvajali, nato pa so se sodelujoči skozi debato strinjali, da za uspeh niso zaslužni<br />
le oni sami kot vodje, temveč je za njimi cel kup ljudi, ki pripomore k uspešni realizaciji<br />
zastavljenih ciljev in katerim so izredno hvaležni za pomoč in podporo. Na Projektnem<br />
forumu 2017 je sledila še razglasitev zmagovalcev. To sta postala mag. Cvetka Žerajič iz<br />
podjetja Krka, d. d. kot Projektna managerka leta 2016 ter Uroš Kušar iz podjetja Litostroj<br />
Power, d. d. kot Mladi projektni manager leta 2016. Ob zaključku dogodka se je dr. Igor<br />
Vrečko zahvalil vsem sodelujočim za sodelovanje in nas povabil naslednje leto na ponovno<br />
druženje. Sledila je kulinarična zakuska in prijetno druženje v dobri družbi projektnih vodij,<br />
managerjev, organizatorjev ter drugih poslušalcev.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
13<br />
PROGRAM PROJEKTNI<br />
MANAGER LETA<br />
Boštjan Pišotek<br />
Slovensko združenje za projektni management (ZPM) vzpodbuja razvoj in širi kulturo ter<br />
standarde profesionalnega, odgovornega in sistematičnega pristopanja k projektnemu delu<br />
v Sloveniji. S svojim delovanjem prispevamo k razvoju posameznikov tako v domačem kot<br />
svetovnem merilu in ustvarjamo okolje za kvalitetno sprejemanje strateških ter projektnih<br />
odločitev.<br />
Po metodologiji mednarodnega združenja International Project Management Association<br />
(IPMA) smo v letu 2017 pričeli z izvajanjem programa Slovenski projektni manager leta.<br />
Gre za izbor, v okviru katerega prepoznavamo, izpostavljamo in povezujemo najbolj<br />
uspešne in kompetentne projektne managerje slovenskega poslovnega, tako zasebnega<br />
kot javnega, okolja. Namen programa je okrepiti zavest širše slovenske javnosti, da imamo<br />
v Sloveniji vrsto izjemno uspešnih in predanih posameznikov, ki z vodenjem projektov<br />
in sodelovanjem v vodstvenih projektnih timih uspešno premagujejo najtežje izzive<br />
vodenja projektov. Izpostavljamo torej posameznike, ki neposredno pomembno vplivajo<br />
na uspešnost izvajanja projektov, s tem pa tudi na krepitev konkurenčnosti in ugleda<br />
organizacij, v katerih delujejo. Navkljub pomembnosti tovrstnih posameznikov za sleherno<br />
organizacijo, je njihov pomen in prispevek prepogosto premalo izpostavljen ali nagrajen –<br />
in prav to vrzel želimo zapolniti z izborom Slovenski projektni manager leta.
14<br />
Program je razdeljen v dve kategoriji, in sicer Projektni manager leta (starost kandidatov<br />
nad 35 let) in Mladi projektni manager leta (starost kandidatov do 35 let). Zmagovalec<br />
posamezne kategorije si hkrati pridobi pravico sodelovanja na svetovnem izboru pod<br />
okriljem IPMA. V letu 2017 smo premierno podelili lovoriki, pri čemer je potrebno izpostaviti<br />
uspešen odziv, saj smo prejeli številne kvalitetne prijave, med drugim tudi iz velikih, in v<br />
slovenskem prostoru pomembnih, družb, kot so Krka, Litostroj Power, NLB, Danffos,<br />
Steklarna Hrastnik, Plastika Skaza, Numip.<br />
Več informacij o lanskoletnem izboru in podelitvi nagrad v sklopu tradicionalnega<br />
Projektnega foruma, ki je potekal v ljubljanskem Radisson Blu Plaza hotelu si lahko ogledate<br />
na povezavi https://<strong>www</strong>.youtube.com/watch?v=HG2woLx_TGY.<br />
Zmagovalca 1. izbora NPM ga. Cvetka Žerajič iz podjetja Krka, d. d., kot Projektni manager leta 2016<br />
ter g. Uroš Kušar iz podjetja Litostroj Power, d. d., kot Mladi projektni manager leta 2016.<br />
Vzpostavljene temelje izbora pa vsekakor nadaljujemo tudi v tem letu, ko bomo izbirali med<br />
kandidati, ki so v letu 2017 uspešno zaključili svoje projekte. Podrobnejše informacije o prijavi<br />
sami so objavljene v Napovedniku dogodkov in aktivnosti ZPM. Predstavitev finalistov in<br />
podelitev nagrad najboljšim pa bo izvedena v mesecu maju v sklopu projektnega foruma.<br />
Verjamemo, da v našem prostoru ne primanjkuje kompetentnih projektnih vodij s<br />
kvalitetnimi projekti, zato vas vse že sedaj prijazno vabimo, da vaše uspehe delite z nami in<br />
predstavite svojo projektno zgodbo.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
15<br />
PROGRAM ZPM EKSPERT<br />
DRUGI STROKOVNI DOGODEK EKSKLUZIVNO ZA<br />
KORPORACIJSKE ČLANE ZPM<br />
dr. Igor Vrečko<br />
V Slovenskem združenju za projektni management smo izvedli drugi dogodek v okviru<br />
programa ZPM Ekspert. Gre za program izvajanja krajših, običajno 4-urnih dogodkov, ki<br />
potekajo v obliki delavnic, razprav, predstavitev, okroglih miz, intervjujev ali seminarjev.<br />
Program ZPM Ekspert se izvaja izključno za korporacijske člane našega združenja, namenjen pa<br />
je širjenju znanj udeležencev, izmenjavi izkušenj med udeleženci teh dogodkov, oblikovanju<br />
razvojnih iniciativ in podobno.<br />
V letu 2017 smo v okviru programa ZPM Ekspert organizirali 9. marca strokovni dogodek<br />
z naslovom »Od strategije podjetja do projektov podjetja«. Gostitelj dogodka je bila<br />
tokrat NLB – Nova Ljubljanska banka, dolgoletni korporacijski član združenja, ki se ponaša<br />
z visoko stopnjo organizacijske zrelosti na področju projektnega managementa in katera<br />
permanentno izvaja vrsto internih projektov za trajno ohranjanje oziroma dvigovanje svoje<br />
konkurenčnosti.<br />
Uvodoma sta prisotne nagovorila predsednik uprave NLB, Blaž Brodnjak, in predsednik ZPM,<br />
dr. Igor Vrečko. Nato je besedo prevzel Luka Repanšek, direktor Strategije in poslovnega razvoja<br />
v NLB, ki je predstavil izzive organiziranja projektnega managementa v NLB ter povezave<br />
strategije razvoja s projekti v NLB. Tadeja Žbontar Rems, vodja Projektne pisarne v NLB, je<br />
nadaljevala z natančno predstavitvijo modela vodenja projektov in projektno organizacijo<br />
v NLB ter deležnike uspešnega projektnega uresničevanja strategije razvoja družbe. Kot<br />
prikaz odličnosti izvajanja projektov v NLB v predstavljenem modelu in organizaciji vodenja<br />
projektov je služila predstavitev zelo uspešno izvedenega projekta Mobilna banka NLB<br />
Klikpro, ki ga je vodila in ob tej priložnosti tudi predstavila Martina Stupica Gregorič, vodja<br />
projekta.<br />
Sledila je predstavitev Centra inovativnega podjetništva, kjer se snujejo izhodišča projektnih<br />
predlogov različnih deležnikov in kjer lahko podjetniki začetniki tudi brezplačno uporabijo<br />
prostore za izvedbo projektnih in drugih sestankov, delavnic in podobnih srečanj.
16<br />
Predstavitev Centra je izvedel Gregor Sakovič, vodja centra. S predstavitvijo možnosti<br />
izdaje bančnih garancij v okviru NLB, kar je izvedla Helena Belingar, direktorica sektorja za<br />
dokumentarno poslovanje NLB, se je zaključila predstavitev vsebin, ki so jih pripravili v NLB.<br />
Ob prigrizku je sledilo nekoliko bolj neformalno druženje, ki pa je bilo povsem vsebinsko<br />
naravnavano in moderirano – udeleženci dogodka ZPM Ekspert 2017 so namreč intenzivno<br />
izmenjevali lastne izkušnje s povezavo strategij podjetij z njihovim projektnim izvajanjem,<br />
o organizacijskih rešitvah podjetij, ki so se izkazala kot bolj ali manj ustrezna za krepitev<br />
projektno usmerjenega izvajanja strategij, pa o pomenu in možnih informacijskih rešitvah<br />
za izboljšanje projektnega poslovanja in drugo.<br />
Celoten dogodek je moderiral Matjaž Skobir iz projektne pisarne NLB, ki je bil tudi nosilec<br />
organizacije tega dogodka s strani NLB. Ocenjujemo lahko, da je ZPM Ekspert 2017 srečanje<br />
bilo zelo uspešno, tako po vsebinski plati, kot tudi po odzivu korporacijskih članov na vabilo<br />
na dogodek.<br />
Vabljeni, da postanete korporacijski član ZPM in se nam pridružite na naslednjem<br />
tovrstnem dogodku, ki bo organiziran še pred letošnjim poletjem. Kot korporacijski<br />
član našega združenja ste lahko prav vi tudi gostitelj tega dogodka, kar pomeni, da se<br />
vsebinsko prilagodimo vašim potrebam in izzivom!<br />
Uvodni pozdrav Blaža Brodnjaka, predsednika uprave NLB<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
17<br />
AKTIVNOSTI V MPM LO LJUBLJANA<br />
- novo leto, novi izzivi<br />
Darja Mravinec<br />
Sekcija Mladi projektni managerji LO<br />
Ljubljana je v decembru 2017 izpeljala<br />
svoj najbolj prepoznaven in obširen<br />
projekt – Slovenian Case Challenge. Tokrat<br />
smo sodelovali s štirimi podjetji, in sicer<br />
z Vzajemno, s Hoferjem, Mercatorjem in<br />
s Petrolom. V sodelovanju z Društvom<br />
finančnih managerjev in generalnim<br />
partnerjem Gea College tudi tokrat projekt<br />
ni razočaral. Za uspešno izpeljavo in<br />
organizacijo je stala vestna in zanesljiva ekipa<br />
študentov, ki so koordinirali predstavitve<br />
izzivov, pridobivali donacije, se dogovarjali s<br />
partnerji in še bi lahko naštevali. Uspelo nam<br />
je angažirati študente izven študijskega časa<br />
in jih spodbuditi k dodatnemu viharjenju<br />
možganov in iskanju kreativnih idej in rešitev<br />
za velika podjetja, ki so z veseljem sprejela in<br />
obravnavala njihove naloge.<br />
K dobri ubranosti ekipe je vsekakor veliko<br />
pripomogel motivacijski vikend, ki smo ga<br />
organizirali v začetku študijskega leta. Tokrat<br />
smo ga preživeli v okolici Bohinjskega jezera,<br />
kjer smo našli prostor za druženje, iskanje<br />
novih idej za projekte, osnovanje programa<br />
in izpeljave projektov, ki jih bomo izvajali v<br />
tekočem študijskem letu. Hkrati pa smo člani<br />
okrepili medsebojne vezi in prijateljstva,<br />
kar je ključnega pomena za timsko delo na<br />
projektih.<br />
– profesor za projektni management na<br />
Ekonomski fakulteti v Ljubljani. Z nami je<br />
delil dragocene izkušnje iz vodenja projektov<br />
na uspešnih slovenskih podjetjih ter nam<br />
prikazal, kako si pri vodenju projektov<br />
pomagamo z raznimi orodji. Druga delavnica<br />
je bila interne narave in tudi bolj psihološko<br />
obarvana. Glavna tema te delavnice je bilo<br />
timsko delo – poznavanje članov in skupno<br />
sodelovanje.<br />
S pridobljenimi novimi znanji in širino tako<br />
lahko uspešno štartamo s snovanjem in<br />
uresničevanjem idej za projekte. Zgodaj<br />
spomladi bomo že tradicionalno izpeljali Dan<br />
projektnega managementa s sodelovanjem<br />
s profesorjem Staretom. Rdeča nit dogodka,<br />
ki bo potekal na Ekonomski fakulteti,<br />
bodo uspešni projekti, ki so ali pa še vedno<br />
potekajo v Sloveniji. Prav tako že razmišljamo<br />
o tem, kam nas bo konec maja popeljala<br />
pot na strokovni ekskurziji. Združili bomo<br />
prijetno s koristnim in ogledom podjetij<br />
dodali druženje in potepanje po mestih. Še<br />
naprej želimo vsaj enkrat na mesec pripraviti<br />
delavnice in izobraževanje za člane, ki bodo<br />
služila kot dodatna spodbuda za aktivno<br />
in vestno delo na projektih, ki nas čakajo v<br />
prihodnosti.<br />
V prvih mesecih študijskega leta 2017/<strong>2018</strong><br />
smo organizirali tudi dve delavnici. Na prvi<br />
nam je svoje znanje predal dr. Aljaž Stare
18<br />
AKTIVNOSTI V MPM<br />
LO MARIBOR<br />
Ines Meznarič<br />
Mladi projektni managerji LO Maribor smo v študijsko leto 2017/18 vstopili z velikim<br />
naborom zanimivih projektov in svežim zagonom tako kot tudi vodstvom. V poletnem<br />
mesecu juliju leta 2017, na zaključnem pikniku LO MPM Maribor je do nedavnega aktualna<br />
predsednica predala funkcijo predsednice naslednici in tako je aktualna predsednica<br />
LO postala Ines Meznarič, študentka zaključnega letnika magistrske usmeritve Strateški<br />
in projektni management na Ekonomsko-poslovni fakulteti Univerze v Mariboru.<br />
Predaja funkcije predsednice na zaključnem pikniku študijskega leta 2016/17.<br />
MPM Maribor ni miroval niti čez poletje 2017, saj je projektna ekipa pri podjetju<br />
Gorenje d.d. delovala na razvojen projektu in le-tega zaključila meseca septembra.<br />
LO MPM Maribor je skozi svoja leta delovanja sodeloval s številnimi podjetji, kot sta na<br />
primer Snaga d.o.o. in Gorenje d.d., ter z mnogimi ohranil pristen poslovni stik. Tako imajo<br />
člani MPM-a iz leta v leto možnost sodelovanja na projektih s tovrstnimi podjetji. Letos pa<br />
smo na ta seznam še dodali Kovinarstvo Bučar s.p..<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
19<br />
Informativni sestanek za nove člane za študijsko leto 2017/18<br />
Prav tako smo letos sodelovanje poglobili tudi s Formulo Student – UNI Maribor GPE in tako<br />
na seznam organizacijskih projektov dodali organizacijo dveh večjih dogodkov, ki sta<br />
stalnica projekta Formula Student. Tokrat se bodo organizacije lotili naši člani sekcije MPM<br />
skupno s člani Formule Student in organizirali dogodek Roll out <strong>2018</strong> in dogodek<br />
Sponzorske vožnje <strong>2018</strong>.<br />
Dogodek Zgodbe uspešnih Kickstarterjev se je letos odvil šele drugič, a nam je kljub<br />
temu uspelo zapolniti eno največjih predavalnic EPF-a. Za popestritev dogodka smo<br />
tokrat med goste povabili tudi tekmovalce iz projekta Štartaj Slovenija. Gostje na dogodku<br />
so bili Marko Knez s projektom QuickShoeLace (Kickstarter), Aljaž Fras s projektom NOELA<br />
- krema s polžjo slino (Štartaj Slovenija) ter Špela in Maja Lukas s projektom Pokica (Štartaj<br />
Slovenija).<br />
Člani projekta Štartaj Slovenija
20<br />
David Knez- QuickShoeLace (Kickstarter)<br />
V sklopu organizacijskih projektov MPM-a uspešno uveljavljamo svoje dogodke. Tako<br />
bo dogodek Uspešne ženske v letošnjem študijskem letu že 4. zapovrstjo. Uspešne<br />
ženske je dogodek, ki se ga je vredno udeležiti, saj je naravnan motivacijsko.<br />
Dogodek Uspešne ženske lansko študijsko leto<br />
Povzetek projektov, s katerimi smo otvorili letošnje študijsko leto torej izgleda<br />
tako:<br />
• raziskovalno-razvojni projekt za Kovinarstvo Bučar s. p.<br />
• raziskovalno-razvojni projekt v sodelovanju s podjetjem Snaga d. o. o.<br />
• raziskovalno-razvojni projekt v sodelovanju s podjetjem Gorenje d. d.<br />
• organizacijski projekt: Uspešne ženske<br />
• organizacijski projekt: Zgodbe uspešnih Kickstarterjev<br />
• organizacija dveh dogodkov Roll out <strong>2018</strong> in Sponzorske vožnje <strong>2018</strong> za študentski<br />
projekt UNI Maribor GPE<br />
• organizacijski projekt: Young Crew (YC) Ski Weekend <strong>2018</strong><br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
21<br />
David Knez- QuickShoeLace (Kickstarter)<br />
Dandanes je govora več ali manj le še o izkušnjah. MPM pa ponuja točno to<br />
– izkušnje. Vendar pa si je tudi izkušnje potrebno priboriti in ne le želeti.<br />
Zato dajmo slediti besedam Toma Petersoma, ki je zapisal:<br />
»Life it is too short for non-wow projects.«<br />
Mladi projektni managerji LO Maribor<br />
most med predavanji in kariero
22<br />
P r o j e k t i S l o v e n i j e<br />
PROJEKT “GRADNJA AC<br />
ODSEKA DRAŽENCI–<br />
MMP GRUŠKOVJE”<br />
PROJEKTNA ZGODOVINA VSEEVROPSKEGA<br />
PROMETNEGA OMREŽJA V SLOVENIJI<br />
O dokončanju odseka avtoceste Draženci - Podlehnik in intervju<br />
z Bogdanom Vreznerjem, direktorjem projekta, DARS d. d.<br />
dr. Anton Hauc<br />
častni član ZPM<br />
PROJEKT Gradnja AC odseka Draženci – MMP Gruškovje smo v naši reviji predstavili<br />
dvakrat. Prvič maja 2016 s podnaslovom » – končana avtocestna projektna zgodovina<br />
vseevropskega prometnega omrežja v Sloveniji<br />
«http://zpm.si/wp-content/uploads/flipbook/4/book.html#p=20« in drugič februarja 2017<br />
s podnaslovom »– projektna zgodovina vseevropskega prometnega omrežja v Sloveniji bo<br />
postala sedanjost«.<br />
http://zpm.si/wp-content/uploads/flipbook/6/book.html#p=16.<br />
Naslov sedanjega prispevka je skorajda enak kot v predhodnih predstavitvah, vendar je<br />
potreben »popravek« v podnaslovu. Končan je namreč odsek AC od Dražencev do Podlehnika.<br />
Podnaslov tako mora biti: »projektna zgodovina vseevropskega prometnega omrežja<br />
POSTAJA SEDANJOST«. Ne moremo sicer še zapisati, da je že sedanjost, saj je končan<br />
samo odsek AC v dolžini 7.260 m, preostali odsek AC od Podlehnika do MMP Gruškovje, ki<br />
je gradbeno zahtevnejši od sedaj zgrajenega, je še v gradnji in bo končan enako novembra<br />
vendar naslednjo leto.<br />
Tabla, ki je od začetka gradnje AC Draženci – MMP Gruškovje za odsek Draženci – Podlehnik<br />
naznanjala konec gradnje tega odseka november 2017 je odstranjena. Izgradnja odseka<br />
in predaja prometu je bila 21. novembra lansko leto. Odsek je bil zgrajen v roku, kot je<br />
bilo planirano. Zato je naše prvo vprašanje direktorju projekta g. Vreznerjem vezano na<br />
»planirano in izvedeno po planu«.<br />
Dragi bralci. da boste lažje sledili našemu razgovoru, priporočamo, da si preberete, kar smo do<br />
sedaj že napisali o tem, po našem mnenju, čudovitem projektu. Ne moremo mimo priporočila,<br />
pojdite si ogledat že zgrajen odsek Draženci – Podlehnik in gradbišče zadnje odseka do hrvaške<br />
meje.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
23<br />
Bogdan Vrezner,<br />
direktor projektov, DARS d. d.<br />
Izgradnja odseka Draženci –<br />
Podlehnik je končana. Odsek<br />
je zgrajen v roku. Promet je<br />
stekel. Izveden je bil tako,<br />
kot je bilo planirano po<br />
terminskem planu. Svečana<br />
otvoritev odseka je bila 21.<br />
novembra lansko leto. To je<br />
verjetno prvi konec projekta<br />
izgradnje tega odseka, če ga<br />
smemo tako poimenovati?<br />
Odsek AC Draženci – MMP Gruškovje v<br />
dolžini 7.260 m je bil končan v roku. Pravilno<br />
ste v začetku vašega vprašanja poimenovali<br />
ta odsek kot odsek Draženci – Podlehnik, saj<br />
se je to poimenovanje v Podlehniku in okolici<br />
kar prijelo. Otvoritev tega odseka je bila res<br />
21. novembra. Do tega dne so bile izvedene<br />
vse potrebne aktivnosti za pridobitev<br />
odločbe o poskusnem obratovanju Vendar so<br />
glede na zahteve iz gradbenega dovoljenja,<br />
okolje varstvenega soglasja in iz drugih<br />
zahtev soglasjedajalcev določene aktivnosti<br />
predvidene, predvsem monitoringi, še<br />
nadaljno eno leto. Z izvajanjem monitoringa<br />
se ugotavlja, ali so bili izvedeni ukrepi<br />
varovanja okolja ustrezni in zadostni. Gre<br />
predvsem za ugotavljanje hrupa, kvalitete<br />
podzemnih in nadzemih voda in varovanja<br />
narave in krajine. Zato je izdana odločba<br />
o poskusnem obratovanju začasna z<br />
veljavnostjo enega leta. Če bo v tam času vse<br />
v skladu z zahtevami, se nato izda uporabno<br />
dovoljenje. V kolikor pa se ugotovi, da kakšen<br />
ukrep v času enega leta ni bil ustrezen, se<br />
lahko nadzor podaljša še za eno leto. Moram<br />
omeniti, da je to pravzaprav za DARS »nova<br />
dodana vrednost«, saj imamo iz preteklosti<br />
primere, ko so se zgradile ceste celo brez<br />
gradbenega dovoljenja in so bile predane<br />
v promet brez uporabnega dovoljenja. Pri<br />
DARS smo zelo dosledni in ne odstopamo<br />
od tega, da se vse postori, kar je potrebno<br />
za pridobitev končnega uporabnega<br />
dovoljenja. Tako je, vsaj za DARS, ta prvi<br />
del izgradnje odseka Draženci – Podlehnik<br />
pravzaprav še ni zaključen. Govoriti moramo<br />
torej o dveh korakih. Najprej pridobitev<br />
poskusnega obratovalnega dovoljenja<br />
in drugi bo po enem letu, ko se pridobi<br />
uporabno dovoljenje.
24<br />
Projekt AC do Podlehnika je<br />
končan v roku. Če rečemo<br />
»planirano – izvedeno v roku«<br />
to drži. Lahko to rečemo tudi<br />
za stroške? So se pojavljali<br />
nepredvidene spremembe, ki<br />
bi lahko morebiti vplivale na<br />
povečanje stroškov?<br />
Stroški gradnje so bili pogodbeno določeni,<br />
če se osredotočimo na gradnene stroške<br />
izvajalcev. Gre za pogodbeno vrednost del,<br />
ki je za enkrat še obvladovana, pomeni<br />
da ni presežena. Rok 22. november 2017<br />
je pogodbeni rok izvedbe, določen v<br />
pogodbi. Do tega datuma mora izvajalec<br />
pridobiti potrdilo o prevzemu, katero mu<br />
izda naročnik. Ima pa izvajalec še en rok,<br />
do katerega morajo biti odpravljene še<br />
manjše nepravilnosti in napake, v kolikor<br />
se bi pojavile. Šele zatem se izda potrdilo<br />
o izvedbi, kot je določeno s FIDIC-om.<br />
Izvajalec prejme pravzaprav dva zaključna<br />
dokumenta potrdilo o prevzemu, to je bilo<br />
21. novembra in po 6 mesecih še potrdilo<br />
o izvedbi. V tem času se izvedejo še končni<br />
obračuni vseh stroškov in pripravi končna<br />
obračunska situacija.<br />
Na tehničnem pregledu smo bili deležni<br />
nekaterih dodatnih zahtev za zagotovitev<br />
prometne varnosti, kar bo potrebno še<br />
opraviti. Trenutno potekajo aktivnost na<br />
zaključnem obračunu stroškov. Pričakujemo,<br />
da bo prekoračitev pogodbene vrednosti<br />
za okoli 1%, kar je glede na dosedanje<br />
izkušnje in pričakovanja izgradnje tega dela<br />
avtoceste realno in povsem sprejemljivo.<br />
Velja to v smislu »planirano<br />
in izvedeno po planu«<br />
tudi za stroške, porabo<br />
finančnih sredstev, zahteve,<br />
ki so bile že določene v<br />
tenderjih, ki so bili osnova<br />
za izbor izvajalcev, zahteve<br />
in rešitve, ki so bile<br />
določene v idejni tehnični<br />
in ostali dokumentaciji, za<br />
obvladovanje tveganj, ki so<br />
bila kot morebitna planirana<br />
itd.? Kako je bilo s porabo<br />
evropskih sredstev? Naj za<br />
bralce ponovimo, da so bili na<br />
osnovi investicijske programa<br />
predvideni viri za financiranje<br />
celotnega projekta: lastna<br />
sredstva DARS: 71,13 mio EUR,<br />
kredit EIB: 113,42 EUR, drugi<br />
viri (EU sredstva – kohezijski<br />
skladi): 63,53 mio EUR in EU<br />
sredstva za projektiranje 3,24<br />
mio EUR. Kakšen je nadzor<br />
porabe teh sredstev tudi s<br />
strani EU?<br />
Evropska sredstva koristimo sproti že od<br />
konca leta 2015, tako kot je bilo planirano.<br />
V kolikor bo prišlo do prekoračitve stroškov<br />
za 1%, to ne vpliva na porabo sredstev EU.<br />
Ta prekoračitev je samo dodatni strošek<br />
DARS. Med izvajanjem oziroma v obdobju<br />
koriščenja sredstev EU se s strani služb<br />
Ministrstva za infrastrukturo (MzI) in Službe<br />
vlade za razvoj in kohezijo (SVRK) izvajamo<br />
redne kontrole. Poročila o porabi teh<br />
sredstev redno pošiljamo posredniškemu<br />
organu, ki je Ministrstvo za infrastrukturo.<br />
DARS kot gospodarska družba EU sredstev<br />
ne dobiva direktno, temveč jih dobi preko<br />
posredniškega organa (MzI), s katerim je<br />
nato DARS sklenil pogodbo o koriščenju<br />
teh sredstev. Kontrole so seveda različne in<br />
temeljite. Naj omenim kontrole MzI in SVRK,<br />
obeta se nam tudi kontrola direktno iz EU,<br />
ki pa še ni bila izvedena. Pričakujemo jo v<br />
naslednjem letu. Lahko pravzaprav rečem,<br />
da smo redno in natančno spremljani in<br />
kontrolirani. Ni potrebno posebej omenjati,<br />
da imamo poslovanje s projekti na DARS<br />
organizirano in računalniško podprto, kar<br />
nam omogoča res podrobno in ažurno<br />
spremljanje stroškov in porabo finančnih<br />
sredstev. Pri izvajanju kontrolinga smo zelo<br />
dosledni in do sedaj ni bilo nobenih pripomb<br />
in ugotovljenih nobenih napak. Moram reči,<br />
da temu spremljanju in nadzoru stroškov<br />
in realizaciji finančnega plana kot direktor<br />
projekta dajem velik poudarek. To mora biti<br />
ena od zelo pomembnih nalog pravzaprav<br />
vsakega projektnega managementa.<br />
Se je pojavljajo kaj sprememb? Trasa<br />
avtoceste je linijski objekt in pričakujemo<br />
lahko, da se pri zemeljskih delih pogosto<br />
dogajajo spremembe, dokler pač ne<br />
pridemo »iz zemlje ven«, kakor temu v<br />
praksi pogosto rečemo. Te spremembe se<br />
izražajo v drugačnem stanju terena, kot je<br />
bilo v projektni dokumentaciji predvideno.<br />
Spremembe običajno narekuje spremenjena<br />
geologija, pojavljajo se drugačne geomehanske<br />
razmere, kot so bile s projektom<br />
predvidene v dokumentaciji. Na tem<br />
odseku je bilo največ sprememb v zvezi<br />
z drugačnimi geološkimi razmerami,<br />
predvsem v drugačni količini posameznih<br />
kategorij zemljin oz. kamnin. Sprememb<br />
glede drugačnega poteka tras, dovozov<br />
ipd. ni bilo. Te spremembe smo z izvajalci<br />
sproti obvladovali in bistvenega vpliva na<br />
povečevanje stroškov pravzaprav ni bilo.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
25<br />
Na projekt na svojstven<br />
način vplivajo različni<br />
vplivni dejavniki. O tem sva<br />
pogovarjala že v razgovorih<br />
z vami v predhodnih izdajah<br />
Mrežnika. Med vplivnimi<br />
dejavniki so pri takšnih<br />
projektih najpomembnejši<br />
ravno prebivalci, ki jih cesta<br />
neposredno zadeva. Kako<br />
gledate danes na njihov<br />
vpliv, saj so se sedaj ob<br />
odprtju ceste povsem soočili<br />
z njo, lahko tudi rečemo s<br />
posledicami?<br />
Pravzaprav moram na vaše vprašanje<br />
začeti z ugotovitvijo, da so ljudje pogosto<br />
nepredvidljivi in težko je predvideti njihove<br />
reakcije, ki za nas lahko predstavljajo težave.<br />
Za lažje razumevanje bo zanimiv podatek,<br />
da je bilo potrebno odkupiti več kot 170 ha<br />
zemljišč, skupaj preko 2.000 parcel, sklenjenih<br />
je bilo okoli 1.000 pogodb. Porušili smo 33<br />
stanovanjskih in gospodarskih objektov.<br />
Težko je pričakovati, da bi bili pri tem vsi<br />
zadovoljni, da nima nobeden pripomb in<br />
dodatnih zahtev. Iz dosedanjih izkušenj<br />
vemo, da lahko pričakujemo približno 3%<br />
tistih, ki jim nekaj ne ustreza, jih moti. V našem<br />
primeru bi bilo to okoli 30 strank. Vendar<br />
imamo srečo, da nimamo 30 posameznikov,<br />
ki bi bili nezadovoljni, imamo pa jih na<br />
vsakem delu trase oz. etapi morebiti 5 do 6,<br />
pri katerih konstantno nekaj ni v redu in so<br />
nezadovoljni. To nezadovoljstvo je v manjši<br />
meri vezano na odkup njihovih nepremičnin,<br />
bolj je vezano na posledice graditve, to je<br />
na prah ali blatne dostopne poti, pojavljajo<br />
se tudi pripombe glede dostopnosti do hiš,<br />
travnikov, do njihovih zemljišč in podobno.<br />
Večino tega rešujemo sproti. Pomembno<br />
vlogo imajo pri tem razreševanju problemov<br />
župani. Pretiranega nezadovoljstva do<br />
sedaj nismo zasledili in to nam veliko<br />
pomeni. Nikoli niso vsi enako zadovoljni ali<br />
nezadovoljni. Skupaj z nadzorom in izvajalci<br />
del v to vlagamo veliko truda.<br />
Imate občutek, da so ljudje<br />
dejansko dojeli, kaj so<br />
z avtocesto in predvsem<br />
vzporednimi regionalnimi<br />
cestami pridobili.<br />
To direktno težko zaznavamo. Nam pa skozi<br />
pogovore s predstavniki krajevnih skupnosti,<br />
župani, organi občine veliko povedo in<br />
ugotavljam, da je velika večina dojela, kaj jim<br />
novo zgrajena infrastruktura nudi, kakšne so<br />
oziroma še bodo koristi. Gre za avtocesto in<br />
ob tem še regionalne ceste za lokalni promet.<br />
Predvsem lahko tu izpostavim zavedanje, da<br />
se je povečala prometna varnost. Prečkanje<br />
avtoceste preko novih nadvozov, podvoza<br />
in podhoda je lažje in seveda varnejše.<br />
Vse bolj je prisotno spoznanje, kaj ceste<br />
pomenijo za razvoj turizma, gospodarstva,<br />
zemljišča so pridobila na vrednosti, so bolj<br />
iskana. Ptuj, Maribor, Ljubljana so sedaj<br />
»bliže«, poskrbljeno je tudi za lažjo pot<br />
šoloobveznih mladih, hitreje in lažje pridejo<br />
do šole, lažje se pride do trgovin, občine itd.<br />
Vse to so prednosti in malo je tistih, ki to ne<br />
dojemajo. Glede tega smo zadovoljni in to<br />
nam veliko pomeni. Nabrali smo si tudi nekaj
26<br />
novih izkušenj, kako obravnavati te vplivne<br />
dejavnike in kako in predvsem pravočasno<br />
jih vključiti v odločujoče faze izvedbe<br />
projekta.<br />
Iz vaših odgovorov lahko<br />
dobimo samo potrditev, da je<br />
bil podprojekt izgradnje tega<br />
odseka Draženci – Podlehnik<br />
uspešen. Kaj so po vaši oceni<br />
bili najpomembnejši faktorji,<br />
ki so k temu pripomogli? Med<br />
te moramo sigurno vključiti<br />
tudi vas kot direktorja<br />
projekta, vaš način dela in<br />
vaše sodelavce. Organizacijo<br />
projektnega managementa ste<br />
nam predstavili v predhodnih<br />
prispevkih. Je bilo potrebno<br />
to organizacijo kaj korigirati?<br />
Prepričan sem, da je bila izvedba odseka<br />
Draženci – Podlehnik v okviru celotnega<br />
projekta izgradnje AC od Draženci - MMP<br />
Gruškovje uspešna. Glede na potek in<br />
izvajanje odseka Podlehnika - Gruškovja<br />
lahko pričakujemo, da bo tudi ta del projekta<br />
uspešen. Faktorji, ki so pripomogli in še<br />
bodo pripomogli, so seveda različni in jih je<br />
veliko. Na prvo mesto bi postavil izvajalce,<br />
konzorcij gradbenih podjetij POMGRAD,<br />
d. d. iz Murske Sobote na dokončani 1.<br />
etapi in EURO-asfalt, d.o.o. iz Sarajeva na 2.<br />
etapi. Nadalje so k uspešnosti pripomogli<br />
nadzorniki oziroma »Inženir«, kot jih<br />
imenujemo skladno z določili FIDIC. To je<br />
konzorcij podjetij DRI, d.o.o. iz Ljubljane in<br />
Projekt, d.d. iz Nove Gorice. Tu je še vrsta<br />
drugih, ki jih moramo vključiti v celotni<br />
sistem izvajalcev projekta, kot so izvajalci<br />
zunanje kontrole kvalitete (ZAG, ZRMK). Naj<br />
samo omenim, da je na celotnem projektu<br />
v višku aktivnosti neposredno delalo preko<br />
600 ljudi. Uspešnost pri njih je v tem, da<br />
so projekt vzeli za »svojega«, večina se<br />
poistoveti z njim. Še kako je pomemben<br />
tudi projektni management pri izvajalcih,<br />
posebno kadar so izvajalci organizirani<br />
v konzorcij, kot je to na 1. etapi. Tukaj bi<br />
posebej omenil direktorja projekta pri<br />
Pomgradu g. Jožefa Trstenjaka, ki ima velike<br />
zasluge za uspešno koordinacijo del znotraj<br />
konzorcija slovenskih gradbenih podjetij.<br />
Kakor vidite, je potrebnih faktorjev, ki<br />
zagotavljajo uspešnost, kar precej. Timsko<br />
delo, dobro medsebojno komuniciranje,<br />
dobri medsebojni odnosi in zaupanje so<br />
nujnost za uspešno odvijanje projekta.<br />
Na vaše vprašanje sem odgovoril, da smo<br />
pravzaprav vsi prispevali k uspešnosti<br />
projekta. Kdo je kaj več prispeval ali morebiti<br />
manj pa je težko reči. Povsem smo zadovoljni,<br />
da lahko rečemo, vsak je dal svoj maksimalni<br />
prispevek k uspešnosti projekta. In vem, da<br />
bo tako tudi do dokončanja avtoceste do<br />
Gruškovja. Morebiti ste pričakovali da vam<br />
odgovorim, kdo je bil najzaslužnejši, kdo<br />
je največ pripomogel k uspešnosti. Je ta<br />
analiza, da bi to ugotovili, sploh potrebna.<br />
Menim, da ni.<br />
Vem, da vam bo na moje<br />
naslednje vprašanje<br />
pravzaprav težko ali nerodno<br />
odgovoriti. Ste tudi vi kot<br />
direktor projekta faktor<br />
uspešnosti?<br />
(Nasmeh)…. O sebi je najtežje govoriti.<br />
Sodijo lahko predvsem tisti, ki delajo z<br />
mano, ki so spoznali mojo vlogo in ki<br />
vidijo, kako delam. Moram pa reči, da je pri<br />
DARS-u ta projekt prvi, ki je bil voden na ta<br />
način, da je bil direktor projekta postavljen<br />
iz vrst naročnika. Menim, da ima tak način<br />
veliko prednosti. Na ta način sem lahko bolj<br />
prisoten, lažje je sprejemanje odločitev,<br />
direktni nadzor ni več zunaj DARS, izvajam ga<br />
jaz z ostalim delom organizacije projektnega<br />
managementa. Povezave z vodstvom DARS<br />
so krajše, odločitve so hitreje in kvalitetnejše<br />
sprejete, kot če bi projekt vodil nekdo izven<br />
DARS-a in to po pogodbi. V njej je sigurno<br />
težko zajeti vse, kar mora vodstvo projekta<br />
delati in narediti.<br />
Predvsem pa skrbim, da je tempo izvajanja<br />
ustrezen, dela se izvajajo maksimalno<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
27<br />
po planu in obvladovanje vse potrebne<br />
dokumentacije je kvalitetno izvedeno.<br />
Projektni informacijski sistem mora biti<br />
sklenjen in povezan z informacijskim<br />
sistemom večine, ki delajo na projektu.<br />
Zavedam se pa tudi, da mora biti koriščenje<br />
sredstev EU v redu in nepravilnosti se težko<br />
odpuščajo ali pa se sploh ne. To je prej<br />
posebna stimulacija kot pa neka prisila, da<br />
mora biti pač vse v redu. Ker vemo, če ne bo<br />
vse v redu, se lahko EU sredstva tudi izgubijo.<br />
To vedo tudi izvajalci in da se tega vedno<br />
zavedajo, pa je tudi del mojih nalog.<br />
Koliko sem k uspešnosti projekta pripomogel,<br />
naj prej povedo drugi. Jaz za sebe to natančno<br />
vem. Pravo oceno bomo lahko dobili, ko bo<br />
zaključen celotni projekt.<br />
Bi pa izpostavil enega od zelo pomembnih<br />
elementov, ki pripomorejo k uspešnosti<br />
projekta. Gre za odločanje. Pri vodenju<br />
takšnega projekta gre za nenehne odločitve.<br />
Vendar morajo biti gradiva, ki jih potrebujemo<br />
za odločitev, ustrezno pripravljena. Tudi jaz<br />
se ne morem odločati »na pamet«. Zavedam<br />
se, to velja tudi za vse ostale, ki so vključeni<br />
v vodenje projekta, da ne moremo vedeti za<br />
vse stvari, za vse, kaj se dogaja. Ko moram<br />
sprejeti neko odločitev, je prvi korak v procesu<br />
sprejemanja odločitev ustrezno pripravljeno<br />
gradivo, predvsem s strani našega inženirja,<br />
konzorcija DRI, d.o.o. Ljubljana in Projekt, d.<br />
d. Nova Gorica, to je tistega, ki nadzira dela<br />
na izvajanju projekta. Na osnovi tega se nato<br />
odločim sam v okviru svojih pristojnosti.<br />
Lahko pa se pojavi odločitev, ki jo mora<br />
sprejeti uprava naše družbe. Po pravilu<br />
je potrebna dodatna ustna obrazložitev.<br />
Posebej temeljito se obdelajo odločitve, ki<br />
so vezane na dodatne stroške. Pri tem smo<br />
zelo temeljiti. Tudi pri doseganju rokov smo<br />
izredno rigorozni. Tako še nismo imeli primera,<br />
ko bi morebiti morali zaradi neke odločitve<br />
spremeniti roke. Pri DARS imamo urejene<br />
postopke, pravilnike in drugo, kar je v vezano<br />
na sprejemanje in udejanjanjem posledic<br />
odločitev. Temu dajemo pri organiziranju<br />
procesov obvladovanja projektov velik<br />
pomen. Sprejem odločitev mora biti kar se da<br />
hiter, saj kakršno koli zavlačevanje, odlaganje<br />
ipd. ne pride v poštev. Čeprav sem na vaše<br />
vprašanje odgovoril s tem, kar splošno velja<br />
za procese odločanje, vendar izvajati te<br />
procese hitro in argumentirano ni enostavno,<br />
saj odločamo predvsem zaradi tega, da<br />
se projekt ne bi podražil, roki podaljšali in<br />
kvaliteta poslabšala, saj mora biti takšna, kot<br />
je predvidena s pogodbo.<br />
Po končani gradnji in<br />
sprostitvi prometa na tem<br />
odseku AC nastopi obdobje<br />
garancij, za katera so seveda<br />
odgovorni izvajalci. Kako se<br />
bodo urejala garancijska dela,<br />
v kolikor bo do njih prišlo?<br />
So ta dela oz. obveznosti<br />
predvidene v prvotnih<br />
pogodbah, ali se sklepajo<br />
nova? Nadzor prevzemajo<br />
ustrezne službe DARS ali še<br />
kdo?<br />
Kakor smo že omenili je bil 22. novembra<br />
lansko leto dosežen rok izvršitve pogodbenih<br />
del in s tem odsek Draženci – Podlehnik predan<br />
v promet. V skladu s pogodbenimi določili<br />
prične garancija teči od dne izdaje potrdila<br />
o izvedbi del. Kakor je že bilo omenjeno, to<br />
pomeni, da so izvajalci uspešno končali delo<br />
v pogodbenih rokih. Ampak s tem še niso<br />
naredil vsega. V naslednjih šestih mesecih<br />
do prejema potrdila o izvedbi mora izvajalec<br />
izvesti morebitne pomanjkljivosti in ko jih<br />
uspešno izvede in po prejemu tega potrdila<br />
šele prične teči garancijski rok. Garancijski<br />
rok pa ni enovit rok, ki bi veljal generalno za<br />
cel odsek. V pogodbi je razdelanih kar nekaj<br />
točk, ki natančno definirajo posamezne dele<br />
oz. sklope del avtoceste. Tako je garancija<br />
za traso avtoceste 5 let, za premostitvene<br />
objekte 10 let, prometno opremo, odvisno<br />
od vrste je garancijski rok od 1 do 10 let<br />
itd. Izvajalec je dolžan ob izteku pogodbe<br />
predložiti naročniku, torej DARS, garancijo za<br />
odpravo napak v dogovorjenih garancijskih<br />
rokih v vrednosti 5% vrednosti pogodbenih<br />
del. Pred iztekom garancije za odpravo napak<br />
v garancijski dobi se skupaj z izvajalcem<br />
dela še enkrat pregledajo in v kolikor ni<br />
ugotovljenih napak, ki bi jih bilo potrebno
28<br />
odpraviti, se lahko ugotovi, da je izvajalec<br />
svoje obveznosti do naročnika zaključil. To<br />
storimo s t.i »super-kolavdacijo«, s katero<br />
odgovornost izvajalca glede na pogodbena<br />
določila na odseku preneha.<br />
Vsak investitor si vsekakor želi, da so bila<br />
vsa dela izvedena tako kakovostno, da<br />
garancijskih posegov naj sploh ne bi bilo. To<br />
je lahko samo želja, ki se v praksi skorajda ne<br />
more izpolniti. Da pa le dosežemo, da je treh<br />
garancijskih posegov čim manj, je odvisno<br />
predvsem od nadzora v času izvajanja del.<br />
Ta nadzor mora biti dosledno učinkovit.<br />
Tu je tudi velika odgovornost projektnega<br />
managerja, da se takšen nadzor dosledno<br />
izvaja.<br />
V predhodnih pogovorih v<br />
našem Mrežniku smo vam<br />
zastavili vprašanje v zvezi s<br />
pravico objave referenc, ki<br />
jih lahko izvajalci pridobijo s<br />
tem projektom. Po končanju<br />
del so tako dani pogojni za<br />
pridobitev te pravice?<br />
Izvajalec pridobi pravico da projekt navede<br />
kot svojo referenco, ko je pridobil potrdilo<br />
o izvedbi del, to je torej v našem primeru<br />
6 mesecev po odprtju odseka, ki je bil 21.<br />
novembra lansko leto. Izjemoma, v primeru<br />
npr. asfalterskih del, lahko pridobi referenco<br />
tudi, ko je pridobil potrdilo o prevzemu.<br />
DARS njegovo vlogo za potrditev reference<br />
preuči in potrdi, običajno je to ob ponudbah<br />
na razpisih za pridobitev novih projektov.<br />
Ko se vozim po odseku<br />
Draženci – Podlehnik si<br />
postavljam vprašanje in takoj<br />
pri sebi najdem tudi odgovor.<br />
Je ta avtocesta lepa, čeprav,<br />
kaj vse je lepo na avtoceste,<br />
je lahko široka debata? Meni<br />
je lepa.<br />
ni lepa, saj je to »rana« v nekem naravnem<br />
okolju, naravno okolje je z umestitvijo nove<br />
prometnice prizadeto. Strinjam se z vami, da<br />
je ta cesta lepa predvsem iz razloga, da je lepo<br />
vgrajena v okolje, v to dolino, kjer je cesta že<br />
bila. Prekrili smo staro glavno cesto, deloma<br />
so zgradili vzporedno regionalno cesto, v<br />
veliki meri ponovno tam, kjer je deloma že<br />
bila. Verjamem, da bo ta avtocesta sčasoma<br />
še lepša, saj bo že spomladi zaživelo vse<br />
zelenje, ki ga še sedaj ni veliko opaziti. Ni<br />
pa seveda namen, da naj bi bila avtocesta<br />
lepa, njen namen je le čim učinkoviteje in<br />
varneje prevzemanje in odvajanje prometa,<br />
če je ob tem še lepa, toliko bolje. Ta poseg<br />
naj zagotovi lepo avtocesto, povezano z<br />
naravo, z naravnim okoljem. Človek mora to<br />
sprejeti in dojeti. Glede na dosedanje odzive<br />
nekaterih uporabnikov pa lahko rečem, da<br />
je lepa.<br />
Prvi del celotnega projekta<br />
AC Draženci – MMP Gruškovje<br />
je s tem odsekom Draženci<br />
– Podlehnik zaključen in<br />
dosežen pomemben cilj.<br />
Obsežno delo je zaključeno,<br />
čeprav pa bo potrebno še<br />
zgraditi odsek Podlehnik –<br />
MMP Gruškovje. Kakšno je<br />
vaše osebno počutje?<br />
Rečem lahko, da imam dober občutek. Se pa<br />
bo še izboljšal, ko bo narejen ves obračun, ki<br />
se mora narediti, bo pa najboljši ali najlepši,<br />
ko bo celotna avtocesta zgrajena. Še vedno<br />
je v meni kar nekaj napetosti, ki je posledica<br />
zavedanja, kaj je še potrebno narediti.<br />
Glede na to, kako potega izgradnja tega<br />
zadnjega odseka lahko rečem, da sem lahko<br />
optimističen še naprej.<br />
Kako oceniti, da je avtocesta lepa? Če bi<br />
vprašali tehnika, projektanta, izvajalca ali<br />
prebivalca, ki biva ob avtocesti in krajinskega<br />
arhitekta, bi sigurno dobili različne<br />
odgovore. Krajinskemu arhitektu morebiti<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
29<br />
Se mi pa je z odprtjem 1. etape AC pričela<br />
pojavljati rahla nostalgija, saj projekti ne<br />
pomenijo samo težave in probleme, ob tem<br />
je veliko veliko izzivov, katerih reševanje<br />
prestavlja zadovoljstvo, tudi v odnosih z<br />
ljudmi. Lahko si bom rekel, bil si zraven<br />
pri tem prvem delu projekta, in tako si<br />
bom vedno lahko rekel tudi po končanju<br />
celotnega projekta. Bil sem zraven in to mi<br />
nekaj pomeni. To zadovoljstvo ostane.<br />
Seveda toliko bolj, ker izgradnja tega<br />
zadnjega odseka poteka dobro. Je pa ta del<br />
trase avtoceste veliko težavnejši. Dolina je<br />
ozka, tu je še stara cesta, ki mora zadovoljiti<br />
promet na ostale priključne ceste, potoka<br />
Rogatnica in Maceljščica kar nekajkrat<br />
prečkata bodočo traso avtoceste, veliko<br />
je opornih in podpornih zidov za brežine,<br />
zahtevno je odvodnjavanje in še kaj. Tunel<br />
je predrt in v zaključni fazi del in je z vidika<br />
gradnje še najmanjši problem. Omeniti<br />
moram še slabše klimatske razmere. Ko pade<br />
dež ali sneg, je potrebno kar nekaj časa,<br />
da se vzpostavijo razmere za nadaljevanje<br />
del. Veliko vlage se nepričakovano pojavlja.<br />
Ob neurjih se nam rado podre kakšno<br />
drevo ali sprožijo kakšne manjši plazovi ali<br />
hudourniki, vendar to izvajalci obvladujejo<br />
in ne predstavlja večjih težav.<br />
Kdaj bo torej končan ta drugi,<br />
zadnji odsek avtoceste?<br />
To vprašanje je kar stalnica po odprtju<br />
odseka Draženci – Podlehnik. Bilo je tudi<br />
zelo pogosto vprašanje na otvoritvi odseka.<br />
Pogodbeni rok je sicer 5. januar 2019.<br />
To pomeni, da morajo biti zaradi zime<br />
in ostalih potrebnih aktivnosti (tehnični<br />
pregled, pridobitev odločbe o poskusnem<br />
obratovanju) vsa gradbena dela končana<br />
vsaj dva meseca pred pogodbenim rokom.<br />
Rok dokončanja in posledično otvoritve<br />
odseka je znan in vemo, da ga bomo izpolnili.<br />
Vendar, glede na napovedi izvajalca in glede<br />
na trenutno stanje aktivnost na terenu,<br />
bomo zelo verjetno dela končali še nekoliko<br />
prej. Koliko prej, pa naj bo presenečenje.
30<br />
PROJEKT “GRADNJA AC<br />
ODSEKA DRAŽENCI–MMP<br />
GRUŠKOVJE”<br />
ODSEK AC OD DRAŽENCEV DO PODLEHNIKA JE ZAKLJUČEN,<br />
PRILOŽNOSTI ZA RAZVOJ OBČINE IN<br />
V ŠIRŠI OKOLICI SE VEČAJO<br />
dr. Anton Hauc<br />
častni član ZPM<br />
Občina PODLEHNIK<br />
Izgradnja AC odseka Draženci–MMP Gruškovje je projekt posega v okolje. Projekt vpliva<br />
na ljudi, na turizem, na gospodarstvo, na kmetijstvo, povzročil bo spremembo lokalnega<br />
prometa. Tako smo začeli prispevek v naši reviji v intervjuju z županom g. Markom Maučičem<br />
(http://zpm.si/wp-content/uploads/flipbook/6/book.html#p=22). Izgradnja AC odsek<br />
Draženci–Podlehnik, kot prvi del celotne trase izgradnje AC Draženci–MMP Gruškovje, je<br />
zaključena in promet na tem odseku je v celoti stekel lani 21. novembra. Do Podlehnika se<br />
lahko sedaj pripeljemo po avtocesti, lahko tudi po novi lokalni regionalni cesti, ki poteka<br />
vzporedno z AC, ima pa pomen lokalnega povezovanja. To ugotavljamo tudi v uvodu<br />
prispevka v pogovoru z g. Bogdanom Vreznerjem, direktorjem projekta DARS.<br />
Marko Maučič, župan<br />
Županu g. Marku Maučiču smo takrat med drugim postavili vprašanji: »Kaj pomeni projekt<br />
za vašo občino in občane?« in » Pogosto je zaslediti ob podobnih projektih, da se projekt<br />
smatra kot nekaj nesprejemljivega, kot ovira za razvoj občine, ne pa kot priložnost. Je to<br />
projekt, ki je povzročil, da ste na občini oblikovali novo strategijo razvoja?«. Sedaj, ko je<br />
odsek do Podlehnika dejstvo, sta ti vprašanji še naprej aktualni in strateško razvojno<br />
pomembni.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
31<br />
Sedaj, ko je v okviru celotnega<br />
projekta gradnje AC odseka<br />
Draženci–MMP Gruškovje<br />
zgrajen in predan prometu<br />
odsek do Podlehnika, bi se<br />
navezali na vprašanji, ki smo<br />
vam jih zastavili ob našem<br />
prvem pogovoru spomladi.<br />
Kako se občani sedaj odzivajo<br />
na zgrajen odsek AC, kako ga<br />
sprejemajo, kakšno je njihovo<br />
mnenje o regionalni cestni<br />
rešitvi, se zavedajo kakšne<br />
so nove možnosti za razvoj<br />
in za njih osebno? Je še kaj<br />
pripomb in negodovanja?<br />
Lahko odgovorim kar z besedo »olajšanje«.<br />
Gradbena dela na odseku od Dražencev do<br />
nas v Podlehniku so končana. Promet po<br />
avtocesti in regionalni cesti je stekel. Ni več<br />
ropotanja gradbenih strojev, blata, prahu,<br />
cestnih zapor, občasnega semaforskega<br />
urejanja prometa po gradbiščih, čakanja,<br />
da se gradbena mehanizacija umakne in<br />
naredi prostor, na kupe naložene zemlje<br />
ni več itd. Sedaj po dveh letih je nastopilo<br />
veliko olajšanje, da ne rečem, »tišina«.<br />
Tudi psihološkega bremena ni več čutiti.<br />
Prebivalci, ki so stanovali tik ob gradbiščih so<br />
bili tudi psihološko obremenjeni.<br />
Venomer so bili pod nekim pritiskom, kaj<br />
bo sedaj sledilo, bodo morali iti na začasne<br />
obvoze, deževje je naredilo, da je bila hoja<br />
ali vožnja težavna in tudi tu bi lahko dodali<br />
še nadaljevali z naštevanjem. Posebno so to<br />
čutili kmetovalci, saj je bil dovoz do njiv in<br />
pašnikov pogosto zelo otežen. Že iz mojega<br />
tega naštevanja, kakšno je bilo stanje, lahko<br />
res v imenu večine občanov ponovim –<br />
nastopilo je olajšanje.<br />
Izrednega pomena je regionalna cesta, ki<br />
poteka vzporedno z avtocesto. Urejene so<br />
ceste skozi naseljena področja, zgrajeni<br />
pločniki, razsvetljava, križišča, postajališča<br />
za avtobusni promet, kolesarske poti itd. Da<br />
pridemo do Ptuja, ni potrebno, da se peljemo<br />
po avtocesti, temveč po regionalni oziroma<br />
lokalni cesti. Med vsemi prednostmi bi rad<br />
posebej še izpostavil nadvoze iz enega dela<br />
te naše doline na drugi del. 40 let smo čakali,<br />
da se poveča varnost pri prečkanju stare<br />
ceste. Te nevarnosti ni več. Preveč nesreč se<br />
je dogodilo.<br />
S tem odgovorom lahko samo povzamemo,<br />
da kadar govorimo o projektu izgradnje<br />
avtoceste, imamo pogosto res v mislih<br />
samo avtocesto. To v našem primeru še<br />
kako ne drži. Projekt zajema res veliko del,<br />
veliko dodatnih prometnih rešitev, urejanja<br />
vodotokov itd. Sedaj se to da videti. Videti<br />
se da kompleksnost ureditve prometa po tej<br />
dolini.<br />
S vprašanjem, ki vam ga<br />
bom sedaj zastavil, se ne<br />
želim pridružiti temu, da<br />
je včasih ob uspešnosti<br />
nečesa ali projektov le nekaj<br />
potrebno poiskati, kar ni več<br />
v redu. To bi naj bralce se<br />
posebej pritegnilo. Je še kaj<br />
nasprotovanj, novih zahtev,<br />
problemov?<br />
Bilo bi kar nenavadno, če ne bi postavili<br />
takšno vprašanje. Povsem pričakovano je,<br />
da se bo pojavilo še kaj novih ali že več časa<br />
prisotnih problemov. Normalno je, da se je<br />
pojavilo nekaj zahtev, ki pa se z investitorjem<br />
DARS uspešno rešujejo. Tu večjih problemov<br />
ni.<br />
Izredno pa nas preseneča odziv občanov, ki<br />
so nezadovoljni z nekaterimi prometnimi in<br />
drugimi rešitvami, ki izhajajo iz Državnega<br />
prostorskega načrta (DPN), ki je bil podlaga<br />
vse zagonske priprave projekta. Vse,<br />
kar se je zgradilo, je v skladu s tehnično<br />
dokumentacijo, s potrebnimi soglasji in<br />
z DPN. Večina pripomb se sedaj pojavlja<br />
ravno o DPN. Moram reči, da smo v občinah<br />
postavljali svoje zahteve pri določitvi DPN, žal<br />
pa niso bile vse upoštevane. Vztrajanje, da se<br />
to le upošteva, bi sigurno zamaknilo izvajanje<br />
projekta. Pripravljamo naše predloge za<br />
dopolnitev DPN, vendar vemo, da to ne bo<br />
možno uskladiti tako hitro. Odziv občanov<br />
pravzaprav lahko razumemo kot, da so sedaj<br />
dojeli vse prednosti in ugotovili tudi nekaj<br />
pomanjkljivosti. Naj še enkrat poudarim, da<br />
ne gre za zelo bistvena dopolnila. Kot primer<br />
naj navedem, da je izvoz in dovoz na Gorco<br />
(izredno lepa razgledna točka, znamenita<br />
cerkev) in na manjše dovozne ceste urejen<br />
s klasičnim križiščem, čeprav bi bilo krožišče<br />
boljša rešitev.<br />
Kako gledajo okoliški<br />
prebivalci na gradnjo še<br />
preostalega dela AC do<br />
mejnega prehoda Gruškovje,<br />
ki je gradbeno zahteven in<br />
predstavlja kar velik poseg v<br />
naravno okolje?
32<br />
Odsek avtoceste od Podlehnika do mejnega<br />
prehoda Gruškovje je z gradbenega vidika<br />
dosti zahtevnejši, če ga primerjamo z<br />
odsekom, ki je zgrajen do Podlehnika. Ozka<br />
dolina s staro cesto in hkrati novo nastajajočo<br />
avtocesto zahteva veliko opornikov,<br />
preusmeritev rečici, veliko je skalovja, ki ga<br />
potrebno je odstraniti, del njega uporabiti<br />
za podlage, novi so viadukti, tunel, pojavlja<br />
so miniranja, velik trušč itd. Pravzaprav<br />
je to težko opisati, najboljše si je to priti<br />
ogledati. Šele takrat lahko prav dojamemo,<br />
da je izgradnja tega odseka zahtevnejša. Ne<br />
smemo pa pozabiti, da mora biti zagotovljen<br />
še promet do mejnega prehoda kljub vsem<br />
gradbenim delom, da ne bo preveč zastojev,<br />
dokler traja gradnja.<br />
Iz opisanega lahko sklepamo, da za<br />
prebivalce ob tej trasi gradnje nastopa kar<br />
veliko neprijetnosti. Pojavijo se lahko tudi<br />
kakšna pogrezanja, razpoke v objektih, zdrsi<br />
zemlje ipd. Vse to DARS s svojimi izvajalci<br />
poskuša ustrezno in kolikor je možno hitro<br />
sanirati. Ko je bilo decembra veliko neurje,<br />
se je polomilo kar nekaj dreves in padlo na<br />
cesto. Do zjutraj je bilo stanje sanirano in<br />
promet je lahko stekel.<br />
Na vaše vprašanje sem odgovoril kot da ni<br />
nezadovoljstva ali problemov, ki sem jih<br />
omenil v mojem odgovoru na vaše prvo<br />
vprašanje. Žal je tako, največ težav imajo v<br />
času gradnje prebivalci tik ob trasi ali v tem<br />
primeru te ozke doline. Ko je zgrajeno, teh<br />
težav ni več. Je pa potrebno sprejeti dejstvo,<br />
da tak poseg, kot je avtocesta, pomeni<br />
poseg v naravno okolje. S tem posegom pač<br />
moramo živeti naprej.<br />
Kakšni so vaši občutki?<br />
Morda se vam bo vprašanje<br />
zdelo zelo osebno, vendar<br />
ga postavljamo predvsem<br />
zaradi tega, ker ste veliko<br />
svoje energije in znanja<br />
vložili v priprave, zagon in<br />
v izvajanje projekta. Veliko<br />
bo še potrebno vložiti<br />
do dokončanja celotnega<br />
projekta do Gruškovja.<br />
Vsakih 100 m nove ceste ali karkoli, kar kaže<br />
na napredovanje mi pomeni neko olajšanje<br />
in posebne vrste razbremenitev. Pritiskov<br />
na mene kot župana je vedno manj, manj<br />
je mučnega razčiščevanja in usklajevanja.<br />
Ugotavljam, da je tak tudi potek gradnje,<br />
ko postaja jasno, kaj pridobimo in kaj bomo<br />
izgubili v tej naši dolini, je manj problemov<br />
in raznih pritiskov. To olajša moje delo. Lažje<br />
mi je pri oblikovanju vsega, kar bo potrebno<br />
še postoriti za nadaljnji razvoj občine in<br />
širšega okolja.<br />
To, kar moram postoriti kot župan na odseku<br />
Podlehnik–Gruškovja je že lažje, večina<br />
problematike je rešena ali se sproti kar<br />
dobro rešuje. Bo pa še potrebno vložiti kar<br />
nekaj osebne energije, čeprav manj kot do<br />
sedaj.<br />
Pogosto se projektnim<br />
managerjem ali nasploh<br />
odgovornim za projekt<br />
dogaja, da to vpliva celo<br />
na nočni počitek. To se je<br />
dogajalo tudi meni. Se to<br />
dogaja tudi vam?<br />
Že od nekdaj sem na stališču, noč mora biti<br />
moja, saj jo potrebujem, da se spočijem,<br />
to potrebuje moje telo. Noč naj ne bo noč<br />
problemov in stresov. Projekt me ne sme<br />
»motiti« pri spanju. Ta doslednost mi uspeva,<br />
saj to niso samo bremenitve župana, tudi<br />
tam kjer delam, je teh obremenitev kar<br />
nekaj. Sem namreč prostovoljni župan.<br />
Je gradnja zadostila vsem<br />
zahtevam in predlogom<br />
občine, ki so bile kot<br />
idejne postavljene in med<br />
izgradnjo še dopolnjene? Bo<br />
potrebno na tem odseku še<br />
kaj postoriti? Kaj, kar morda<br />
ob potrjevanju oz. strinjanju<br />
s projektno zagonsko<br />
dokumentacijo ni bilo možno<br />
takrat povsem definirati?<br />
Zgrajena avtocesta, regionalna cesta in<br />
ostalo, kar je na to vezano, je zadostilo našim<br />
zahtevam. Podlehnik ima dve povezavi<br />
avtoceste in to tako, da sta ti povezavi<br />
prometno zelo ugodno rešeni. Sicer pa bo na<br />
tem odseku potrebno še kaj postoriti, in sicer<br />
v času garancije, ki je pogodbeno določena<br />
med izvajalci in DARS-om v obdobju do<br />
pridobitve trajnega uporabnega dovoljenja.<br />
Vendar je to stvar DARS-a.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
33<br />
Ob pripravah na projekt smo vsi, ki živimo v<br />
tej dolini, vedeli, da se bo nekaj oziroma veliko<br />
spremenilo v načinu bivanja. Predvsem se<br />
bo spremenila tradicija bivanja, ki jo najbolj<br />
čutijo starejši. Nov način bivanja, ki sedaj<br />
nastaja, moramo prevzeti kot nastajajoči<br />
nov način bivanja, ki pa bo postal kar kmalu<br />
zopet tradicionalen. Mogoče malo zapleten<br />
odgovor, vendar tako je.<br />
Je zgrajen AC odsek do<br />
Podlehnika privedel do novih<br />
spoznanj in seveda priložnosti<br />
za razvoj občine? Vprašanje<br />
je morda postavljeno<br />
prezgodaj, saj je promet po<br />
novem odseku šele stekel,<br />
vendar se vsakršen razvoj<br />
načrtuje za daljše obdobje.<br />
Kako potekajo projekti, ki ste<br />
jih označili kot razvojne ob<br />
našem zadnjem pogovoru?<br />
Ste za nove iz kohezijskega<br />
sklada EU projekte pridobili<br />
nova sredstva? Na otvoritvi<br />
AC odseka je bil prisoten<br />
predsednik Vlade RS, minister<br />
za infrastrukturo, vodstvo<br />
DARS in drugi. So morda bili<br />
podani kakšni novi predlogi,<br />
zamisli, povezanih z razvojem<br />
tega dela Haloz?<br />
O novih priložnostih sva govorila že nekaj<br />
v najinem zadnjem pogovoru v vaši reviji<br />
Mrežnik. Dejstvo ostaja, nove priložnosti<br />
bodo in nekatere se že vidijo. Kot primer<br />
naj navedem samo, da imamo pripravljeno<br />
idejno zasnovo stanovanjskih naselij. Pred<br />
pričetkom gradnje skoraj da ni bilo zanimanja<br />
morebitnih investitorjev. Niso nam verjeli, da<br />
bo do te gradnje res prišlo. Ko se je gradilo, se<br />
je njihovo zanimanje povečevalo. V februarju<br />
imamo novo predstavitev idejne zasnove<br />
stanovanjskega naselja in zanimanja je že<br />
več. Povečujejo se tudi povpraševanja po<br />
zemljiščih, nov zagon dobiva tudi turizem.<br />
Zastavljene projekte bomo izvajali še naprej,<br />
želimo pa pričeti izvajati tudi predvidene<br />
nove, pri čemer mora biti izpolnjen samo<br />
en pogoj – finančna sredstva, ostalo imamo<br />
že pripravljeno. Vsega ali vsaj strateško<br />
pomembne projekte pa bo žal, kljub morebiti<br />
pridobljenim sredstvom EU, težko izvesti.<br />
Vztrajamo in vztrajali bomo še naprej.<br />
Vnaprej se opravičujem za<br />
svojo radovednost. Je bila ob<br />
otvoritvi AC odseka Draženci–<br />
Podlehnik kakšna svečanost,<br />
kakšen poseben dogodek, ki bi<br />
bil posvečen dokončanju tega<br />
odseka?<br />
Ja, pravzaprav sta bila dva pomembna<br />
dogodka. Najprej, kot prvi dogodek, je<br />
bila svečana predaja odseka v promet ob<br />
prisotnosti predsednika Vlade Republike<br />
Slovenije Miro Cerarja, ministra za<br />
infrastrukturo Petra Gašperšiča, ministra za<br />
gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka<br />
Počivalška, direktorja Direkcije Republike<br />
Slovenije za infrastrukturo Damirja Topolka<br />
ter ob prisotnosti županov sosednjih občin<br />
in drugih navzočih.<br />
Ob tem pa je bil še poseben dogodek, podpis<br />
dogovora o nameri sanacije prometne<br />
povezave od Podlehnika preko Žetal, Rogatca,<br />
Rogaške Slatine do Podčetrtka in Olimja.<br />
Tujci pa tudi domači gosti iz severovzhodne<br />
Slovenije, ki želijo obiskati omenjene kraje<br />
in seveda ta čudoviti del Slovenije, čudovito<br />
pokrajino in nenazadnje Donačko goro,<br />
imajo danes kar slabe prometne povezave.<br />
Pot, po kateri naj tujec, npr. iz Avstrije, pride<br />
do Podčetrtka ni enostavna. Ena možnost<br />
je po avtocesti Maribor - Celje do izvoza<br />
Slovenska Bistrica ali Dramlje in druga preko<br />
Podlehnika. Sedaj bo kar hitro in ugodno
34<br />
prišel do Podlehnika, naprej pa po izredno<br />
slabi, dotrajani cesti. Sanacija te stare<br />
ceste je res zelo potrebna. Če je strateško<br />
pomembna, naj si bralec sam odgovori. Mi<br />
odgovor imamo.<br />
Ob pričetku gradnje je bil<br />
položen temeljni kamen. Kaj<br />
se dogaja in kaj se bo zgodilo<br />
z njim?<br />
Kamen ima dvojni pomen. Tu se navezujem<br />
na besede Vreznerja, direktorja projekta<br />
DARS, ki je povedal, da je prvi pomen najava<br />
in s tem spomin na pričetek gradnje in drugi,<br />
da bo za prebivalce te doline konec težav, ki<br />
so jih imeli s staro cesto. Kamen je shranjen<br />
in v čakanju. Ko bo drugi odsek do MMP<br />
Gruškovje in s tem projekt AC Draženci–MMP<br />
Gruškovje končan, bo našel svoje mesto na<br />
počivališču Podlehnik zahod. Namen, ki ga<br />
kamen simbolizira, konec prometnih težav,<br />
ne samo za prebivalce te doline, ampak tudi<br />
za tiste, ki gredo v smeri Hrvaške in od tam<br />
naprej, bo dosežen. Prometnih težav bo<br />
manj, saj promet iz leto v leto narašča.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
35<br />
PROJEKT MAGNA -<br />
PROJEKTI RAZVOJA OBČINE<br />
HOČE - SLIVNICA<br />
– proces razvoja občine je proces priprave, zagonov<br />
in izvajanja projektov, potrebni so strateški projekti,<br />
potreben je projektni management<br />
dr. Anton Hauc<br />
častni član ZPM<br />
Občina Hoče - Slivnica na severu meji<br />
na Mestno občino Maribor, na vzhodu<br />
na Miklavž, na jugu na Rače - Fram ter<br />
na vzhodu na Slovensko Bistrico in Ruše.<br />
Območje občine predstavlja prehodno<br />
območje med subalpsko in subpanonsko<br />
severno Slovenijo. Na zahodu meji<br />
na Pohorje, na vzhodu pa na Dravsko polje,<br />
kjer je reka Drava akumulirala prod v obliki<br />
velikega vršaja. Ravnina Dravskega polja je<br />
bila zlasti v zadnjih petdesetih letih območje<br />
intenzivne suburbanizacije.<br />
https://<strong>www</strong>.hoce-slivnica.si/.<br />
Na območju občine najdemo vrsto zanimivih<br />
kulturno zgodovinskih spomenikov, kot<br />
je npr. cerkev sv. Jurija, Spodnje Hoče, ki<br />
leži v centru Hoč z mogočnim zvonikom.<br />
Sedanja župna cerkev spada med zelo<br />
dragocene sakralne spomenike v tem delu<br />
severovzhodne Slovenije. Velja še omeniti<br />
Grad Hompoš, ki stoji nad zaselkom Pivola.<br />
Leta 1124 so omenja kot Huzi, leta 1164 kot<br />
domus (dom) in po letu 1181 kot castrum<br />
kuuod dicitur Hus (grad, ki mu rečejo hiša).<br />
Bil je torej od vsega začetka zidan in se zato<br />
upravičeno domneva, da je bil od 2. polovice<br />
11. stoletja prav njen prvi sedež podravskih<br />
mejnih grofov Spanheimov. Grad je bil od<br />
leta 1147 dalje deželno knežja last, kjer so<br />
živeli ali uradovali njihovi fevdniki: med<br />
letoma 1124 in 1348 Pohorskodvorčani, do<br />
leta 1363 Waseeji, do leta 1438 Ptujčani,<br />
do leta 1636 Stubenbergi, nato kot lastniki<br />
raznih družin, od leta 1846 Feyrerji, od<br />
leta 1877 Nugent-Pallavicini, med letoma<br />
1911 in 1945 Theinburgi, odtlej sanatorij<br />
za pljučne bolezni, kasneje psihiatrična<br />
bolnišnica in sedaj Fakulteta za kmetijstvo<br />
in biosistemske vede. Med naravnimi<br />
znamenitostmi bi izpostavili Botanični<br />
vrt kot naravni biser v Pivoli pri Hočah.<br />
Razprostira se med Hočami in Razvanjem,<br />
južno od mesta Maribor. Z osmimi hektarji<br />
zasajene površine je največji v Sloveniji.<br />
Od leta 1999 je Botanični vrt vključen v<br />
združenje mednarodno priznane botanične<br />
vrtove “Botanic gardens conservation<br />
international”. Vrt nudi in omogoča<br />
izobraževanje, raziskovanje, ohranjanje<br />
rastlinskih vrst, vzdrževanje lokal ogroženih<br />
rastlinskih vrst, samoniklih gospodarsko<br />
pomembnih gozdnih vrst, funkcije genskih<br />
bank in pospeševanje sonaravnega turizma.<br />
Ohranjanje in varovanje rastlinskih vrst<br />
je ena izmed najpomembnejših nalog<br />
botaničnega vrta. Rastline v botaničnem vrtu<br />
predstavljajo najcenejšo, najzanesljivejšo<br />
in najtrajnejšo semensko gensko banko.<br />
Razvito je gospodarstvo, turizem, trgovina in<br />
vrsta uslužnostnih dejavnosti. Podrobno se<br />
bralec lahko seznani z znamenitostmi na<br />
https://sl.wikipedia.org/wiki/Ob%C4%8Dina_Ho%C4%8De_-_Slivnica<br />
Poslanstvo občine je, da pomaga občanom,<br />
je povezovalec vladnega, nevladnega in
36<br />
gospodarskega sektorja. Občina soustvarja<br />
odlične pogoje za turizem in kmetijstvo,<br />
gospodarstvo ter družbeno aktivno, zdravo,<br />
za človeka vredno življenje.<br />
Vizija občine temelji na spoznanju, da je<br />
Občina Hoče - Slivnica znana kot občina z<br />
odličnim prepoznavanjem in izkoriščanjem<br />
svojih potencialov.<br />
O Občini Hoče - Slivnica se predvsem letos<br />
govori v zvezi s projektom Magna NUCLEUS<br />
investitorja Magna Steyr.<br />
https://<strong>www</strong>.hoce-slivnica.si/objava/79465.<br />
Čeprav lahko projekt ocenjujemo kot<br />
strateško izredno pomembnega pomena<br />
za razvoj občine, to seveda ni edini projekt.<br />
»Zgodovina projektov občine« vsebuje<br />
še vrsto drugih projektov. Gre za lastne<br />
projekte, EU projekte, projekte, podprte<br />
s kohezijskimi skladi in drugi projekti<br />
povezovanja<br />
https://<strong>www</strong>.hoce-slivnica.si/Projects.<br />
Za razgovor o projektih in projektni organiziranosti<br />
ter o projektu Magna smo se pogovarjali z<br />
dr. Markom Soršakom, županom občine.<br />
S projektom Magna se<br />
je razpoznavnost občine<br />
zelo povečala. Vendar to<br />
seveda ni edini projekt.<br />
Kateri dosedanje projekte<br />
bi navedli kot pomembne<br />
za razvoj občine? Občina<br />
je industrijsko močna,<br />
kar dokazujejo uspešna<br />
podjetja, med katere je<br />
potrebno uvrstiti Ledinek<br />
Lestro, ADK, MIBRA in še<br />
vrsto drugih podjetnikov.<br />
Kateri projekti bodo v<br />
naslednjem planskem<br />
obdobju posebej pomembni<br />
za nadaljnji razvoj občine?<br />
<strong>www</strong>.hoce-slivnica.si/files/other/mixed/166/72544NRP%20<strong>2018</strong>-2021.pdf<br />
Projekt MAGNA NUKLEUS je izjemnega<br />
pomena za našo občino, saj se bomo s tem<br />
projektom lahko hitreje razvijali na vseh<br />
področjih. To pomeni več investicij v ceste,<br />
v kanalizacijo, v vodno infrastrukturo, v<br />
šolstvo, kulturo, šport, turizem, kmetijstvo ...<br />
Poleg tega projekt omogoča preboj regije,<br />
ki si zasluži dvig življenjskega standarda.<br />
Projekt Magna je sicer eden izmed mnogih<br />
zastavljenih in realiziranih projektov, ki so<br />
v našo občino prinesli novo energijo in<br />
dodaten elan za razvoj in odlično delovanje.<br />
Ponosen sem, da nam je uspelo projekt<br />
Magna tako dobro koordinirati, da smo<br />
lahko v teh dneh priča rasti nove tovarne in<br />
da delovna mesta polnijo tudi naši občani in<br />
občanke.<br />
Za mano so 3 leta županovanja in v tem<br />
času smo uspeli realizirati že kar nekaj<br />
zastavljenih projektov, veliko projektov pa<br />
nas še čaka. Verjamem, da nam bo do konca<br />
mojega prvega mandata uspelo še marsikaj.<br />
Veliko narejenega, načrti so še veliki, ekipa<br />
dobra, tako da verjamem, da bomo lahko še<br />
veliko naredili.<br />
Ponosen sem tudi na izpeljane projekte,<br />
med katerimi bi izpostavil le nekaj tistih, ki<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
37<br />
so izrednega pomena za občino:<br />
• dozidava nove učilnice OŠ Hoče<br />
• otroško igrišče Bohova, otroško igrišče<br />
Pivola<br />
• postavljen zunanji fitnes v Hočah –<br />
pripravljamo otvoritev<br />
• mešana kolesarska pešpot Zgornje in<br />
Spodnje Hoče ter Hoče - Slivnica<br />
• zgrajena kanalizacijskega omrežja –<br />
Orehova–Hotinja vas<br />
• sanirani Hotinjski ribniki<br />
• asfaltirane ceste na Pohorju<br />
• ureditev igrišč in igral ob Podružnični šoli<br />
• urejeno sofinanciranje bioloških čistilnih<br />
naprav v območju, kjer ni možna<br />
izgradnja kanalizacije zaradi reliefa<br />
• urejen in obnovljen športni park v Slivnici<br />
• zgrajena zdravstvena postaja v Slivnici<br />
Izpostavil bi tudi nekaj projektov, ki so<br />
vezani na sprejeti proračun in so planirani v<br />
kratkoročnem obdobju.<br />
• sistemsko reševanje problematike s<br />
pitno vodo<br />
• gradnja in ureditev Športnega parka v<br />
Rogozi<br />
• povezava Rogoza Miklavž o Samovi ulici<br />
• dozidava OŠ Slivnica – projektna<br />
dokumentacija<br />
• ureditev funkcionalnega trga pred<br />
občinsko zgradbo – v izvajanju – od<br />
države smo pridobili zemljišče in<br />
pripravljamo projekt<br />
• nadomestna gradnja starega vrtca –<br />
pripravljena projektna dokumentacija<br />
• večnamenski objekt Bohova –<br />
pridobljeno gradbeno dovoljenje in<br />
podpisana pogodba z izvajalcem del.<br />
Gradnja bo končana predvidoma jeseni<br />
<strong>2018</strong>. Tam bo lociran tudi nov gasilski<br />
dom.<br />
• medgeneracijski center – projektna<br />
dokumentacija izdelana – pripravljamo<br />
popise del<br />
PaleoStyriaDiversio, prijavljenih imamo<br />
še 18 projektov na nacionalnem in<br />
mednarodnem nivoju<br />
• pridobitev številnih nagrad –<br />
Inovativnost, certifikat Mladim prijazna<br />
občina, Planetu prijazna občina, nagrada<br />
za družbeno odgovornost – smo prva<br />
občina, ki je prejela takšno nagrado<br />
Za realizacijo se pripravljajo še naslednji<br />
projekti (poleg projektov sem napisal še<br />
vrednosti, da lahko dobite občutek glede<br />
višine projektov, ki jih načrtujemo):<br />
• nadaljevanje projekta »premoženjsko<br />
pravno urejanje proizvodne cone«<br />
• večnamenski objekt Bohova (začetek<br />
v 2017, nadaljevanje v <strong>2018</strong>, skupna<br />
vrednost projekta 960.000 €)<br />
• ureditev zunanjega fitnesa Slivnica<br />
(20.000 €)<br />
• izgradnja nizkoenergetskega vrtca<br />
Hoče (začetek investicije v <strong>2018</strong>, skupna<br />
vrednost 1.927.000 €)<br />
• ureditev podstrešja podružnična šola<br />
Reka – Pohorje (začetek inv. <strong>2018</strong>, skupna<br />
vrednost 500.000 €)<br />
• sekundarna kanalizacija Rogoza (75.000)<br />
• gradnja in investicije v ceste (688.000 €)<br />
• investicije v vodovodna omrežja in<br />
infrastrukturo (387.300 €)<br />
• nadaljnje delovanje Mreže za<br />
gospodarstvo, Foruma nevladnih<br />
organizacij in Foruma za kmetijstvo in<br />
turizem.<br />
Zavedam se, da večina bralcev Mrežnika<br />
našo občino ne pozna dovolj dobro, zato<br />
priporočam, da si nas pridejo ogledat in<br />
opazili bodo »sadove« projektov. Sploh pa<br />
priporočam ogled gradbišča nove tovarne,<br />
saj bodo tu lahko marsikaj videli. Mi, ki<br />
sledimo gradnji, lahko samo rečemo, gradi<br />
se tako hitro, da težko sledimo napredovanju<br />
gradnje.<br />
Delo pa je obrodilo tudi dodatne sadove,<br />
saj sem, poleg v programu zastavljenih<br />
projektov, uspel koordinirati in izpeljati še<br />
dodatne projekte – med njimi je tudi projekt<br />
Magna in še:<br />
• urejanje gramoznice<br />
• postavljena električna polnilnica<br />
• nova spletna stran in e-stik z občani<br />
• vzpostavljena mreža defibrilatorjev in<br />
postavljeni novi defibrilatorji<br />
• pridobitev evropskih sredstev –
38<br />
Letališče Edvarda Rusjana<br />
Maribor je vrata svojega<br />
potniškega terminala odprlo<br />
pred štiridesetimi leti,<br />
natančneje maja 1976. 15.<br />
junija 2008 se je letališče<br />
preimenovalo v Letališče<br />
Edvarda Rusjana Maribor<br />
po pionirju slovenskega<br />
letenja. Letališče Edvarda<br />
Rusjana se ponaša z novim,<br />
modernim in prostornim<br />
potniškim terminalom, ki<br />
lahko sprejme tudi do 600.000<br />
potnikov letno. Leži na<br />
ozemlju občine, nastopilo je<br />
upadanje potnikov in prevoza<br />
tovorov, izveden je bil<br />
projekt izgradnje potniškega<br />
terminala, je v privatni<br />
lasti, poslovanje upada. Kaj<br />
pravzaprav občina še lahko<br />
stori, da bi letališče pridobilo<br />
nov zagon poslovanja? Bo<br />
k temu pripomogel projekt<br />
Magna? V medijih je bilo<br />
večkrat poudarjeno, da bo<br />
s projektom Magna dobilo<br />
letališče nov poslovni zagon.<br />
Občina se trudi, da prispeva k razvoju in tako<br />
je tudi na področju razvoja Letališča Edvarda<br />
Rusjana. Z letališčem obstajajo veliki načrti<br />
in verjamem, da bodo vpleteni slej ko prej<br />
uspeli s projekti. Občina Hoče - Slivnica<br />
podpira razvoj in tudi na tem področju<br />
je tako. Smo odprti za konstruktivne in<br />
realne predloge. Pustimo se presenetiti,<br />
kako in v kateri smeri bo šel razvoj letališča.<br />
Ocenjujemo, da se bo s projektom MAGNA<br />
NUKLEUS in drugimi, ki so vezani na turizem<br />
in gospodarstvo, koriščenje letališča samo<br />
povečalo.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
39<br />
Projekt Magna je bil<br />
v javnosti, medijih,<br />
gospodarstvu, predvsem<br />
lokalnem ter pri občanih<br />
sprejet po načinu »proti<br />
– zakaj je to potrebno?<br />
– za«. Poznano je, da je<br />
bilo v zgodovini občine<br />
že govora o logističnem<br />
centru, o gospodarski coni,<br />
o turističnem središču.<br />
Nastalo ni kaj pomembnega,<br />
izvedenih projektov<br />
je bilo malo. Kaj je bil<br />
pravzaprav začetek projekta<br />
Magna? Kako je prišlo do<br />
njegovega zagona? Vemo,<br />
da bi morali to vprašanje<br />
zastaviti tudi vodjem<br />
projekta z Ministrstva za<br />
gospodarstvo, Ministrstva<br />
za okolje in prostor, pa<br />
morda še komu. Občina,<br />
predvsem vi osebno ste<br />
se zelo angažirali, da je<br />
do potrditve projekta in<br />
izgradnje proizvodnih in<br />
spremljajočih objektov<br />
prišlo? Ocenjujemo, da<br />
ste imeli pri tem projektu<br />
pomembno vlogo, seveda v<br />
okviru vaših pooblastil.<br />
tako velikega projekta smo upoštevali več<br />
dejavnikov in pripraviti je bilo treba veliko<br />
strokovnih dokumentov, ki so sledili eni<br />
zgodbi. Pripeljati investitorja na naš teren<br />
in »pripeljati« domov tiste, ki morajo sedaj<br />
delati v tujini.<br />
Kaj je potrebno narediti, da se lahko pride<br />
do takšnega projekta, smo dodobra občutili<br />
v občini. Naša prednost je bila, da poznamo<br />
vse proceduralne korake. Prvi korak je bil<br />
pregled možnosti. Strategija prostorskega<br />
razvoja Slovenije (v nadaljevanju SPRS)<br />
predlaga, da se zaradi racionalizacije<br />
prometnih tokov, smotrnega razmeščanja<br />
delovnih mest, stanovanj, storitvenih in<br />
proizvodnih dejavnosti na širših mestnih<br />
območjih, v katere so vključena območja<br />
več lokalnih skupnosti, prostorske potrebe<br />
razvoja mest in drugih naselij načrtuje<br />
in ureja na osnovi medobčinskega<br />
sodelovanja.<br />
Tudi sam se vprašam, ali je to, da sem se<br />
toliko izpostavil za projekt res bilo potrebno.<br />
Veste, če ne bi imel takšne osebne izkušnje,<br />
se verjetno ne bi. Žal vem, kako je biti<br />
osnovnošolec, dijak, študent, če kdo od<br />
staršev dela v tujini in ga vidiš le nekajkrat<br />
letno, ker v lastni državi ni dela za pridnega<br />
ključavničarja. Prav zaradi tega smo želeli<br />
ustvariti pogoje, da nas bo čim več delalo<br />
doma, v domačem okolju. Pri vzpostavljanju<br />
Gospodarske in proizvodne cone je v<br />
skladu z določbami iz SPRS in PRS potrebno<br />
umeščati ob prometno vozliščnih lokacijah<br />
tako, da so dobro povezane z železniškim in<br />
cestnim omrežjem, ki omogoča javni prevoz<br />
na delo z vseh območij regije in sosednjih<br />
regij. Hkrati pa izkoristi tudi bližino obstoječe<br />
infrastrukture, kot so pristanišča, letališča ter<br />
razpoložljivost električne energije ali druge<br />
energije večjih kapacitet in moči.<br />
Načrtovano lokacijo je bilo treba obravnavati<br />
v kontekstu širšega mestnega območja
40<br />
Maribora, ki je središče nacionalnega<br />
pomena. Zaradi svoje lege kot pomembno<br />
prometno vozlišče pa ima poleg Ljubljane<br />
in Kopra tudi mednarodni pomen.<br />
Čeprav predvidena prostorska ureditev ni<br />
neposredno vezana na razvoj urbanega<br />
središča Maribora, je s svojo lego ob<br />
prometnem vozlišču in križišču pomembnih<br />
prometnih poti funkcionalno umeščena v<br />
širše mestno območje mesta Maribor. Za<br />
določitev lokacije je bila v skladu z veljavno<br />
zakonodajo izdelana posebna strokovna<br />
podlaga, s katero so bile preverjene različne<br />
potencialne lokacije. Še posebej pazljivo<br />
so bile preverjene površine opuščenih<br />
večjih industrijskih, komunalnih, prometnih<br />
in podobnih območij, ki bi jih lahko s<br />
sanacijo ali prenovo usposobili za potrebe<br />
investitorja.<br />
Pri izboru lokacije so bile upoštevane tudi<br />
želje potencialnega investitorja Magna.<br />
Njihove zahteve, označimo jih lahko kot<br />
prednostni kriteriji, so bili:<br />
1. neposredna bližina avtoceste oz. direktni<br />
priključek na avtocestno omrežje,<br />
2. oddaljenost od proizvodnih zmogljivosti<br />
v Gradcu je manjša od 100 km (zaradi<br />
povezanosti proizvodnje in posameznih faz<br />
– komponent),<br />
3. možnost priključevanja na železniško<br />
omrežje oz. izvedbe železniškega<br />
dostavnega tira,<br />
4. možnost izvedbe infrastrukturnih<br />
priključkov, pri čemer sta pomembna<br />
oskrba z električno energijo (110 kV) in<br />
oskrba z zemeljskim plinom ter zagotovitev<br />
telekomunikacijskih povezav,<br />
5. poselitveno območje, ki zagotavlja<br />
delovno silo, možnost izobraževanja itd.<br />
Analiza po posameznih občinah je pokazala,<br />
da v širšem območju mesta Maribor ni na<br />
voljo ustreznih zemljišč z že opredeljeno<br />
namensko rabo za potrebe industrijske<br />
proizvodnje. Območja, ki jih je možno<br />
pozidati, so bistveno premajhna, ne<br />
omogočajo pa tudi širitve, saj gre pri tem<br />
najpogosteje za spremembo namembnosti.<br />
Zaradi navedenega je bilo potrebno pristopiti<br />
k iskanju primerne lokacije na drugih<br />
primernih površinah, ki niso opredeljene kot<br />
stavbna zemljišča, namenjena industrijski<br />
proizvodnji, ustrezajo pa prednostim<br />
pogojem za izbiro lokacije za potencialnega<br />
investitorja na prostih površinah. Takšna<br />
lokacija mora v največji možni meri<br />
ustrezati vsem, uvodoma navedenim<br />
prednostnim kriterijem, saj investicija po<br />
sistemu »Greenfield« investicije (Greenfield<br />
investment) praviloma začenja s proizvodnjo<br />
z ničelne točke (brez predhodne potrebne<br />
infrastrukture proizvodnih prostorov ter<br />
primerno usposobljene delovne sile) na novi<br />
lokaciji. Z izpolnitvijo prednostnih pogojev<br />
pa vsaj delno zmanjšuje stroške začetnega<br />
zagona proizvodnje.<br />
Na podlagi podrobnejše analize obeh<br />
lokacij je bila predlagana in izbrana varianta<br />
v Hočah. Prednosti izbrane variante se<br />
utemeljuje predvsem z:<br />
• večjim zaledjem prebivalstva,<br />
• večjim odmikom od obstoječe poselitve<br />
in s tem manjšim vplivom na obstoječo<br />
poselitev,<br />
• boljšimi pogoji za navezavo na obstoječo<br />
prometno in ostalo gospodarsko javno<br />
infrastrukturo,<br />
• dejstvom, da se na območju kmetijskih<br />
zemljišč v varianti 1 (sedanja lokacija),<br />
zajetih v spremembo, ob približno enakih<br />
proizvodnih pogojih v obeh primerjanih<br />
variantah, ni razvila intenzivna kmetijska<br />
pridelava za potrebe velikega urbanega<br />
središča (npr. pridelava zelenjave), kar je<br />
verjetno že posledica obremenjenosti<br />
območja s povečanimi vplivi prometa ter<br />
drugih motečih dejavnosti (izkoriščanje<br />
gramoza),<br />
• lokacija se nahaja v območju razvojnih<br />
površin Letališča Edvarda Rusjana<br />
Maribor.<br />
Nam lahko predstavite glavne<br />
tehnično – tehnološke,<br />
logistične, zaposlitvene,<br />
organizacijske značilnosti<br />
projekta ter tudi prednosti<br />
nove proizvodnje družbe<br />
Magna?<br />
Občina Hoče - Slivnica je z Ministrstvom<br />
za gospodarski razvoj in tehnologijo<br />
sklenila Pogodbo o izvajanju in financiranju<br />
Instrumenta 5, Aktivnosti 2 v okviru<br />
Programa spodbujanja konkurenčnosti<br />
Maribora s širšo okolico v obdobju 2013–<br />
<strong>2018</strong>: vzpostavitev proizvodne cone na<br />
razvojnem območju v Občini Hoče-Slivnica,<br />
na podlagi katere je občina upravičena<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
41<br />
sklepati prodajne pogodbe z lastniki zemljišč.<br />
Proizvodna cona bo v zadnji, četrti fazi<br />
vzpostavljena na 93 ha zemljišč, ki so v lasti<br />
108 fizičnih oseb. To je bila osnova, da smo<br />
pričeli z odkupi zemljišč in pripravo terena za<br />
gradnjo tovarne.<br />
Vrednost prvega dela naložbe Magne, ki bo<br />
v prvi fazi proizvodnje prispeval 130.000<br />
enot na leto in ustvaril 404 novih delovnih<br />
mest, znaša 146,4 milijonov evrov. Država<br />
se je zavezala prispevati 18 milijonov evrov.<br />
Načrtovani so tudi nadaljnji koraki za<br />
razširitev obrata Magna Nukleus v Hočah.<br />
Izvedli se bodo novi projekti, ki so odvisni od<br />
razvoja novih poslovnih priložnosti Magne.<br />
Potencial za rast vsekakor obstaja. Ob tem<br />
velja izpostaviti, da vemo, da Magna že<br />
sedaj sodeluje s 48 dobavitelji v Sloveniji.<br />
Na podlagi izkušenj po vsem svetu v Magni<br />
ocenjujejo, da eno delovno mesto v Magni<br />
spodbudi nastanek dveh do treh novih<br />
delovnih mest v širšem okolju. Začetek<br />
gradnje obrata v Hočah poteka po načrtih,<br />
proizvodnjo pa naj bi zagnali v jeseni <strong>2018</strong>.<br />
Navezujem se na naše uvodno spoznanje,<br />
kako hitro se gradi. Zato ni nobenega razloga,<br />
da v to ne bi verjeli. Aprila prične prihajati<br />
in se montirati proizvodna oprema, bodoči<br />
zaposleni pa se pri Magni že usposabljajo.<br />
Sama zgradba je projektirana in bo zgrajena<br />
tako, da je pravzaprav tako imenovana<br />
bela kad, kjer je vse v vodotesnem betonu<br />
in s premazi, ki lahko zadržijo kakršenkoli<br />
material, ki se tam notri nahaja, vključno z<br />
vso požarno vodo ob morebitnem požaru. V<br />
primeru požara (ki je v takih objektih vedno<br />
omejen na majhne sektorje, če do tega v<br />
izjemno redkih primerih res pride) je resda<br />
požarna voda onesnažena, zato je treba to<br />
vodo, preden se kamorkoli spušča, preveriti<br />
in ugotoviti, kaj je z njo potrebno narediti.<br />
Skratka, tukaj je ogromno drugih ukrepov<br />
oziroma t. i. projektiranih ukrepov. Na našo<br />
in zahtevo izdelovalcev poročila, direkcije<br />
in tudi drugih deležnikov je bilo že veliko<br />
korekcij projektov.<br />
Takšna proizvodnja, ki jo<br />
Magna namerava postaviti<br />
s projektom, zahteva<br />
električno energijo, urejeno<br />
oskrbo z vodo, plinovod<br />
(v kolikor bo potreben),<br />
kanalizacijo, povezavo z<br />
avtocesto, železniški tir,<br />
telekomunikacijske povezave,<br />
protipožarno opremo in<br />
obveščanje, varovanje<br />
objekta itd. Kaj od tega<br />
mora zagotoviti Magna in s<br />
tem tudi investirati in kaj<br />
prevzamejo naši izvajalci,<br />
npr. pri železniški povezavi,<br />
električni oskrbi, priključitve<br />
na vodovod in podobno. Kako<br />
se bodo financirala ta dela? So<br />
pri tem še kakšne obveznosti<br />
občine?<br />
Financiranje je na strani investitorja. Občina<br />
pelje postopke, ki so skladni z zakonodajo.<br />
Največji del je odkup zemljišč. Moram<br />
poudariti, da se je v javnosti razširilo, kaj vse<br />
bo morala zgraditi naša občina, kje dobiti<br />
finančna sredstva, zopet se bo porabljal<br />
davkoplačevalski denar in podobno. Moj<br />
odgovor je dovolj jasen, kako se bo zagotovilo<br />
vse to, kar ste izpostavili v vašem vprašanju.
42<br />
Prejeli smo veliko vprašanj<br />
o tem, ali je zemljišče, na<br />
katerem bo proizvodnja,<br />
sedaj last Magne ali je dano<br />
v najem? Pridobitev zemljišča<br />
je lahko, vsaj praksa tako<br />
kaže, dolgotrajen (pod)<br />
projekt. Kakšna je tu bila<br />
rešitev, da ni prišlo do<br />
morebitnih zamud, ki bi<br />
ogrozile projekt?<br />
Zemljišče je dano v najem. Do zamud ni<br />
prihajalo, ker so bili koraki skrbno načrtovani,<br />
delo je potekalo v skupinah in imeli smo<br />
redne komunikacijske sestanke. Tako smo<br />
lahko sproti reševali zaplete in iskali skupne<br />
rešitve.<br />
Čeprav je iz najinega<br />
pogovora že lahko razbrati<br />
prednosti za Občino Hoče –<br />
Slivnica, nas vendarle zanima<br />
strjen opis prednosti oziroma<br />
koristi, ki jih pričakuje<br />
občina? In kakšne koristi<br />
bodo imeli s to tovarno<br />
še drugi, npr. hotelirstvo,<br />
oskrba s hrano, turizem na<br />
splošno, letališče, zdravstvo<br />
itd. Koristi bodo imeli tudi<br />
oskrba z električno energijo,<br />
železnica, oskrba z vodo in<br />
še bi lahko naštevali. Gre za<br />
širše celovite koristi projekta<br />
Magna.<br />
Svoje videnje, kaj bo Magna prinesla v okolje,<br />
občino in širše lahko strnem v naslednje:<br />
• Projekt gradnje tovarne Magna Steyer je<br />
predviden v štirih fazah. V prvi fazi bodo<br />
zaposlili 404 delavcev. Štajerska ima<br />
danes eno najvišjih stopenj brezposelnih<br />
v Sloveniji, z izgradnjo novega obrata<br />
pa bo naša občina in celotna regija<br />
pridobila prepotrebna delovna mesta.<br />
• Z enim delovnim mestom v Magni se<br />
ustvarjajo 2 do 3 posredna delovna<br />
mesta. Investicija v Magno bo imela<br />
izjemne multiplikativne učinke. S<br />
prihodom Magne se ustvarjajo tudi<br />
priložnosti za partnerska podjetja<br />
in lokalno okolje (gostinci, hotelirji,<br />
prevozniki in drugi potencialni poslovni<br />
partnerji), ki bodo s svojimi storitvami<br />
podpirali delovanje obrata.<br />
• Magna je vedno odgovoren član<br />
skupnosti. V krajih, v katerih Magna<br />
že deluje s svojimi proizvodnimi<br />
obrati, zgledno sodeluje z lokalnimi<br />
skupnostmi. Vedno se povezuje s<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
43<br />
številnimi društvi (gasilska, športna,<br />
kulturna itd.) kot tudi javnimi ustanovami<br />
(zdravstveni dom, vrtci, šole). To je do<br />
sedaj podjetje že dokazalo tudi v naši<br />
občini. Z nami se redno usklajujejo in so<br />
se pripravljeni pogovarjati o rešitvah in<br />
novih priložnostih za občino in občane.<br />
• Karierna priložnost za mlade. Mladi v naši<br />
občini bodo dobili izjemno priložnost za<br />
sodelovanje v svetovno uveljavljenem<br />
podjetju Magna. Dobili bodo številne<br />
priložnosti. Pri svojem izobraževanju<br />
se naj usmerijo v delo in razvoj, ki ga<br />
Magna potrebuje, seveda če jih to tudi<br />
res zanima. Priložnosti bo veliko.<br />
• Nove priložnosti za razvoj. S prihodom<br />
Magne dobivamo tudi priložnost za<br />
razvoj lokalne infrastrukture. Načrtovali<br />
bomo okrepitve cest, pločnikov in križišč,<br />
novo razsvetljavo itd. S tem pa odpiramo<br />
tudi priložnosti za nove potencialne<br />
investitorje.<br />
• Priložnost za razvoj letališča. Naša občina<br />
ima že dva pomembna infrastrukturna<br />
objekta – letališče in avtocesto. Prihod<br />
Magne prinaša priložnost za potniški in<br />
tovorni promet.<br />
• Magna spoštuje najvišje okoljske<br />
standarde. V Evropski uniji in v Sloveniji<br />
imamo enotno zakonodajo, Magna<br />
pa je s svojim delom v drugih državah<br />
že dokazala, da zakonodajo v celoti<br />
spoštuje. Vplive na okolje stalno<br />
spremlja in zmanjšuje glede na najboljše<br />
razpoložljive tehnologije, pri tem pa v<br />
celoti izpolnjuje zahteve zakonodaje.<br />
Vplivi načrtovanega obrata bodo<br />
bistveno pod mejnimi vrednostmi.<br />
• Magna je ugleden delodajalec. V Avstriji v<br />
zadnjih dveh letih dvakrat razglašena za<br />
najbolj uglednega delodajalca v državi.<br />
• Neposredno pridobiva občina in s tem<br />
občani. Občina, v kateri so delovna mesta,<br />
pridobi dodatna sredstva v proračun,<br />
prav tako v proračun občine pripada<br />
nadomestilo za uporabo stavbnega<br />
zemljišča, s tem pa pridobivamo sredstva,<br />
za katera se sami odločamo, kako jih<br />
bomo porabili za dobro skupnosti.<br />
• Magna prinaša povezovanje v regiji. S<br />
prihodom Magne pridobivamo tako v<br />
občini Hoče - Slivnica kot tudi v širši regiji.<br />
Prihod Magne je odprl tudi povezovanja<br />
med občinami in razprave o skupnem<br />
razvoju v regiji.<br />
Da bomo te prednosti znali izkoristiti je<br />
pomembno tudi, da župani sosednjih občin<br />
ali kar občine te štajerske regije sodelujemo<br />
med seboj in smo med sabo povezani.<br />
Projekti, ki jih delamo se prepletajo in<br />
verjamem, da bomo v prihodnje še bolj<br />
sodelovali in se povezovali.<br />
Vem, da navedene prednosti lahko izpadejo<br />
kot idealne, kot neke »sanje«. Sanje bodo,<br />
če jih ne bomo znali izkoristiti. V tem delu<br />
Slovenije nas čaka veliko skupnega dela.<br />
Potrebe po kadrih z znanji<br />
in usposobljenostjo za razne<br />
tehnične poklice so v Sloveniji<br />
vse večje. Povečale se bodo<br />
tudi s proizvodnjo, ki se bo<br />
vzpostavila s projektom. Le<br />
to pa je lahko velik izziv za<br />
izobraževalne organizacije.<br />
Zaslediti je bilo, da Magna<br />
že usposablja kader za to<br />
proizvodnjo, saj mora večina<br />
kadra biti usposobljena že do<br />
aprila <strong>2018</strong>, ko se bo pričela<br />
montirati proizvodna oprema.<br />
Ali menite, da bo možno<br />
pridobiti ta kader v tem delu<br />
Slovenije in ali je že viden<br />
odziv izobraževalnih ustanov?<br />
Lahko pričakujemo, da se bo v večjem<br />
številu v tej novi tovarni zaposlil strokovni<br />
kader iz obstoječih podjetij v občini in<br />
nasploh iz mariborskega okoliša. Strateški<br />
dogovor je 1000 novih zaposlitev glede na<br />
sedaj predvidenih 400. Kvalitetnega kadra<br />
za tovrstno proizvodnjo ravno ni veliko na<br />
razpolago.<br />
Izobraževalne ustanove so se takoj odzvale<br />
in so že v fazi začetnih pogovorov bile<br />
pripravljene na sodelovanje. Izpostavim lahko<br />
tudi pozitivno povezovanje izobraževalnih<br />
ustanov, Zavoda za zaposlovanje, kar je<br />
ključna sestavina pri tako velikem projektu.<br />
Verjamem, da bodo našli ustrezno pot,<br />
da bodo ustrezno usposobili in poiskali<br />
dovolj kvalitetnega kadra. Imamo visoko
44<br />
brezposelnost in takšni projekti jo lahko<br />
zmanjšajo. Ljudje želijo delati in verjamem,<br />
da je formula uspeha, da pripeljemo<br />
zaposlovalce v okolje.<br />
Najbolj se spominjam citata bivšega rektorja,<br />
ki dobro opiše pripravljenost izobraževalnih<br />
ustanov za sodelovanje. Prof. dr. Igor Tičar,<br />
rektor Univerze v Mariboru: »Razvojni<br />
center bi pomenil najpomembnejšo obliko<br />
povezovanja gospodarstva z raziskavami in<br />
razvojem, ki je doma na Univerzi v Mariboru,<br />
ki je edina znanstveno-raziskovalno<br />
inštitucija v vzhodni regiji. S strani Univerze<br />
v Mariboru bomo storili vse, kar je v naši<br />
moči, da prispevamo k temu svoj delež. S<br />
takim projektom na področju avtomobilske<br />
industrije, ki je izjemno napredna in razvojno<br />
pronicljiva, bi dejansko lahko v regiji zrasel<br />
visok tehnološki center.« Mirjana Zgaga, iz<br />
Območne službe Maribor ZRSZ, zaposlitveno<br />
situacijo o Magni zaokrožuje: »Glede na to,<br />
da je podjetje Magna Steyr bilo v letu 2016 v<br />
Avstriji izbrano za najboljšega zaposlovalca,<br />
verjamemo, da bodo takšen odnos prenesli<br />
tudi v naše okolje in zagotovili zaposlenim<br />
ustrezno plačilo, delovne pogoje, poskrbeli<br />
za zdravje zaposlenih in širšega lokalnega<br />
okolja ter delovali družbeno odgovorno.«<br />
Za občino je bil projekt<br />
Magna prvi takšen projekt,<br />
vsaj po kompleksnosti,<br />
zahtevnosti in potreb<br />
po učinkovitem vodenju<br />
projekta. Predvsem moramo<br />
izpostaviti interakcije med<br />
ministrstvi in Vlado Republike<br />
Slovenije, Magna Steyer,<br />
občino ter vsemi vplivnimi<br />
dejavniki, med katerimi je<br />
potrebno posebej izpostaviti<br />
projektu nasprotujoče vplivne<br />
dejavnike. Kakšna je bila<br />
potrebna organiziranost<br />
občinske uprave in drugih<br />
civilnih organizacij za<br />
obvladovanje projekta in<br />
omenjene interakcije? Lahko<br />
vašo vlogo kot župana<br />
poistovetimo s projektnim<br />
managerjem?<br />
Vsekakor. Vzpostaviti pravo sodelovanje in to<br />
da so vsi deležniki sledili cilju, sodelovali in bili<br />
hkrati v koraku s časovnimi smernicami. To bi<br />
lahko enačil s projektnim managementom.<br />
To lahko trdim tudi zato, ker sem uporabljal<br />
znanja s projektnega managementa, da sem<br />
lahko pripeljal projekt v domačo bazo, če<br />
se pošalim. Dobro načrtovanje in sledenje<br />
projektnim načrtom je bilo ključno. Ponosen<br />
sem in zadovoljni smo lahko, da je občinska<br />
uprava, poleg rednega dela, opravljala tudi<br />
nova dela in naloge, ki jih je terjal takšen<br />
projekt. Ni bilo lahko, na trenutke celo<br />
nemogoče, vendar nam je s skupnimi močmi<br />
uspelo. Nikoli ni bilo izpostavljeno, da jim<br />
je naloženo preveč dela, da ne gre opraviti<br />
nadur, da delo ponoči ni delo javne uprave.<br />
Garali smo in trud se je poplačal. Vsi pa smo<br />
se veliko naučili iz tega. Poleg tega, da je<br />
morala delovati občinska uprava sinhrono,<br />
je bilo potrebno vzpostaviti odlično<br />
sodelovanje z ostalimi deležniki, in sicer z<br />
nevladnimi organizacijami, gospodarstvo,<br />
ipd. Povezovanje je bil ključ do uspeha. Vsi<br />
smo sledili enemu cilju in verjeli, da nam<br />
bo uspelo. Sedaj so tisti trenutki, ko se nam<br />
je kje ustavilo in smo iskali tudi kreativne<br />
rešitve, pozabljeni. Za nami je vse slabo in<br />
ostalo je dobro.<br />
Kako je potekalo planiranje<br />
tistega dela projekta, ki ga<br />
je morala izvesti občina? Kdo<br />
je nasploh planiral izvajanje<br />
projekta, da do večjih<br />
odstopanj ni prihajalo?<br />
Ponosen sem, da na tem mestu lahko<br />
pohvalim svojo matično fakulteto, ki mi je<br />
dala ustrezna znanja, da sem lahko sodeloval,<br />
vodil in sokreiral tako velik projekt. Končal<br />
sem interdisciplinarni študij gospodarsko<br />
inženirstvo. Veliko projektnega planiranja<br />
je padlo na moja pleča, saj sem imel znanja<br />
s področja projektnega vodenja, poznal<br />
sem lokalno okolje, zakonodajo. Za mano<br />
pa je stala ekipa, ki je neutrudno delala in<br />
tako je prišlo do tako dobrega rezultata.<br />
Ključ vsega pa je bilo, kot sem že omenil,<br />
sodelovanje. Zunanjih storitev, ki bi nam<br />
lahko vzpostavile organizacijo projektnega<br />
managementa nismo potrebovali.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
45<br />
Je projekt z vidika občine<br />
končan? Kakšno vlogo oz.<br />
naloge še ima občina glede<br />
na potek gradnje in nato<br />
pri zagonu proizvodnje,<br />
razen sodelovanja na<br />
svečani otvoritvi, če se malo<br />
pošalimo?<br />
Nikakor še ni končan. Na občini na polno<br />
delamo za drugo fazo. Sodelujemo s<br />
podjetjem, z ministrstvi in delamo vse, da se<br />
bodo načrti uresničili. Ukvarjamo se z nakupi<br />
zemljišč za drugo fazo, sodelujemo tako z<br />
investitorjem kot državo.<br />
In kako obvladujete vse ostale<br />
projekte s strani občine?<br />
Se poslužujete zunanjih<br />
storitev vodenja projektov,<br />
inženiringa, strokovnega<br />
svetovanja ipd.?<br />
Ekipa sodelavcev je visoko storilna in izstopa<br />
od povprečne javne uprave. Kot tehnika me<br />
to veseli in sem na to ponosen. Seveda pa<br />
imamo, če je potrebno, pri delu na voljo tudi<br />
zunanjo podporo in storitve.<br />
Magna ima za ta projekt<br />
organiziran projektni<br />
management in vse ostalo, kar<br />
potrebuje izvedba takšnega<br />
projekta? Ste vključeni v to<br />
organiziranost, vsaj posredno?<br />
Da, Magna ima za ta projekt dobro organiziran<br />
projektni management. Za ta projekt ima<br />
svojega projektnega managerja g. David<br />
Adama. Sodelovanje je ključno tudi na tem<br />
področju. Vključen in informiran sem tudi<br />
o tem, saj je potrebno poznati celotno sliko<br />
projekta in investicije, da lahko pomagamo<br />
pri izvedbi.<br />
Imamo malo, ampak dinamično in<br />
produktivno upravo. Zmoremo in znamo<br />
delati in verjamem, da se to vidi tudi navzven.
46<br />
Glavni izvajalec gradbenih del<br />
projekta je Pomgrad iz Murske<br />
Sobote. Kako bi komentirali<br />
izbor slovenskega gradbenega<br />
podjetja oz. konzorcija za<br />
takšen gradbeni projekt?<br />
Glavni izvajalec gradbenih del<br />
projekta je Pomgrad iz Murske<br />
Sobote. Kako bi komentirali<br />
izbor slovenskega gradbenega<br />
podjetja oz. konzorcija za<br />
takšen gradbeni projekt?<br />
Ponosni smo lahko, da vse več slovenskih<br />
podjetij dela na investicijah v Sloveniji.<br />
Dokazujejo svojo strokovnost in nasploh<br />
sposobnost, da prevzamejo tovrstne<br />
projekte. Poglejmo si samo veliki<br />
infrastrukturni projekt v naši bližini izgradnje<br />
avtoceste Draženci–MMP Gruškovje do<br />
hrvaške meje. Prvi odsek do Podlehnika<br />
je prevzelo podjetje Pomgrad iz Murske<br />
Sobote.<br />
Ste župan, univerzitetni<br />
diplomirani gospodarski<br />
inženir, doktor znanosti,<br />
vključeni ste v pedagoški<br />
proces na Fakulteti za<br />
strojništvo Univerze v<br />
Mariboru. Kaj vas je vodilo,<br />
da ste se odločili, da boste<br />
župan, saj vam glede na<br />
vašo izobrazbo ne bi bilo<br />
težko najti delo na »vašem<br />
področju«, predvsem,<br />
ker so potrebe po kadrih<br />
interdisciplinarnih znanj,<br />
ki jih je možno pridobiti<br />
s študijem gospodarskega<br />
inženirstva vse večje<br />
(opomba: na Univerzi v<br />
Mariboru ta študij izvajajo<br />
Ekonomska-poslovna<br />
fakulteta in tehniške<br />
fakultete). http://ging.um.si/<br />
Po duši sem tehnik in želja po povezovanju<br />
več znanj me je peljala na interdisciplinarni<br />
študij, ki mi je omogočil pridobivanje<br />
in povezovanje znanj in izkušenj na več<br />
področjih: tehnika, pravo in ekonomija.<br />
Študij je bil odlična iztočnica za nadaljnje<br />
delo. Vseskozi pa me je spremljala želja po<br />
dodatnem delu. Želja prispevati okolju in<br />
vrniti okolju, kar sem prejel. Sem človek, ki<br />
dela več stvari naenkrat in tako je možno,<br />
da naredim več in prispevam več. Na tem<br />
mestu in v tem času dajem družbi največ kar<br />
lahko. Trudil se bom, da bo tudi v prihodnje<br />
tako. Da pa se je potrebno še dodatno<br />
usposabljati in izobraževati, pa tako in tako<br />
mora biti del našega življenja.<br />
Naj se vam vprašanje, ki<br />
sledi, ne zdi preveč osebno.<br />
Takšen projekt je glede na<br />
premagovanje problemov,<br />
hitro izvajanje, razreševanje<br />
odporov oz. vplivnih<br />
dejavnikov, ki projektu niso<br />
bili naklonjeni ter samo<br />
organizacijo, na pojavljanje<br />
sprememb, tveganja v<br />
občinski upravi zelo<br />
zahteven. Takšni projekti med<br />
izvajanjem zahtevajo veliko<br />
energije, vztrajnosti, tudi<br />
trme, da se dosežejo cilji. Od<br />
kod ste vi in vaši sodelavci<br />
jemali vse to, saj vsa dela le<br />
ni možno označiti kot samo<br />
»delo v službi«?<br />
Največji vir energije za delo mi daje družina.<br />
To je tisto, kar žene, združuje in daje, da<br />
delam tudi tisto, kar mi po zakonodaji ni<br />
direktno naloženo. Ponosen sem na njih<br />
in na tem mestu bi se jim tudi zahvalil za<br />
vso podporo in pomoč, da lahko delam,<br />
kar delam. Sem pa vesel in ponosen, da<br />
imam možnost, da prispevam v okolje, kjer<br />
živim. Sedaj po treh letih županovanja mi<br />
je izgleda delo župana pisano na kožo. Pri<br />
tem pa moram pohvaliti tudi sodelavce, saj<br />
je marsikatera ura oddelana izven rednega<br />
delovnega časa in ni bilo nikomur niti enkrat<br />
težko ostati dlje ali priti v službo zvečer<br />
oziroma čez vikend. Verjamem, da smo<br />
dobra ekipa, ki zna in zmore. Projektni razvoj<br />
občine to zahteva.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
47<br />
P R O J E K T I I N T R Ž N I<br />
S K O K I S K A K A L N I H S M U Č I<br />
S L A T N A R<br />
– verjeti v zamisel, razviti zamisel, izdelati skakalne smuči po<br />
meri uspeha, izvesti projekte in uspešno obvladati čas<br />
dr. Anton Hauc, dr. Gregor Hauc<br />
Ko prebereš, preštudiraš, se seznaniš,<br />
dobiš informacije o podjetju SLATNAR, o<br />
Petru Slatnarju, o njegovih sodelavcih, o<br />
uspehih, se prepričaš o izredni inovativnosti.<br />
Takrat spoznavaš mejnike razvoja podjetja<br />
in načrtovane strateške cilje, ki so že sigurno<br />
določeni. Istočasno prebereš veliko o novih<br />
skakalnih smučeh, o kompleksnosti ponudbe<br />
pri prodaji smuči z vso dodatno opremo.<br />
Takrat poleg skakalnih smuči spoznaš še<br />
ostale izdelke. Vse to je mogoče dobiti v<br />
raznih intervjujih in člankih. Pravzaprav<br />
lahko prideš tudi v zagato, kaj sploh vprašati<br />
g. Slatnarja. Kontinuiran in hiter razvoj,<br />
izredno fleksibilno izkoriščanje priložnosti,<br />
obvladovanje tržišč in konkretnih kupcev<br />
ter še marsikaj, kar je povezano z razvojem,<br />
nam še pomembneje izpostavlja vprašanje,<br />
na kakšen način vse to uspeva podjetju s 14<br />
zaposlenimi, kako obvladujejo vse projekte<br />
pri načrtovanju, pripravi in izvajanju tako<br />
različnih projektov.<br />
Zgodovina nove zgodovine. Bralcem se<br />
opravičujemo za ta začetek. Zakaj smo to<br />
zapisali? Na spletni strani<br />
http://<strong>www</strong>.slatnar.com/slap.html lahko<br />
preberemo, da je bilo podjetje SLAP, Peter<br />
Slatnar ustanovljeno leta 1972. Podjetje<br />
z obrtjo za izdelavo kovinskih stružnih<br />
delov s konstantno poslovno rastjo, s<br />
stalno nadgradnjo tehnologije delavnice<br />
do uporabe najsodobnejših CNC strojev in<br />
vzporedno s tem je nastajalo vse več znanja<br />
in spretnosti. Podjetje izdeluje stružne in<br />
rezkane izdelke, polizdelke za avtomobilsko<br />
in letalsko industrijo, kolesarstvo, elektroniko,<br />
belo tehniko ter razne izdelke za uporabo v<br />
športu. Po zaključku skakalne kariere Petra<br />
Slatnarja, sina g. Slatnarja, je podjetje razvilo<br />
program izdelkov za smučarski skakalni šport<br />
pod nazivi: SLATNAR WORLD CUP SMUČI,<br />
SLATNAR AIR CARBON VEZI in SLATNAR<br />
CARBON AIR ČEVLJI.<br />
Vsekakor je najodmevnejši projekt novih<br />
skakalnih smuči s »skokom« v sezono<br />
2016/2017. In zakaj smo začeli ta odstavek z<br />
»zgodovina nove zgodovine«? S projektom<br />
razvoja in uveljavljanja novih skakalnih<br />
smuči ter že omenjenih ostalih izdelkov<br />
se s pomočjo zgodovine razvoja podjetja<br />
SLATNAR piše nova zgodovina podjetja,<br />
nova zgodovina razvoja skakalnih smuči ter<br />
izdelkov, povezanih s smučarskimi skoki oz. s<br />
smučanjem nasploh.<br />
Na spletni strani podjetja<br />
http://<strong>www</strong>.slatnar.com/ najdemo dve izjavi<br />
»naj« skakalcev, ki jih povzemamo. Povedo<br />
veliko, pravzaprav več, kot bi lahko mi.<br />
Pri Slatnarju cenim, da nenehno iščejo<br />
izboljšave, razvoj pa se pri njih nikoli ne<br />
ustavi. Material, ki ga dobim in posluh za<br />
moje komentarje, mi omogočajo, da lahko<br />
svoj maksimum vedno premikam naprej.<br />
Peter Prevc<br />
zmagovalec svetovnega pokala v smučarskih<br />
skokih in smučarskih poletih, svetovni prvak v<br />
poletih, prejemnik olimpijskih medalj.
48<br />
Najprej naj omenim, da je ključno, da<br />
ima ženski skakalni šport podporo tako<br />
inovativne blagovne znamke, kot je<br />
Slatnar. Na osebni ravni mi Slatnarjeva<br />
oprema omogoča, da postajam boljša<br />
skakalka in svoje rezultate nenehno<br />
izboljšujem.<br />
Vprašanja, ki bi jih radi postavili g. Petru<br />
Slatnarju (inovatorju, nosilcu razvoja<br />
izdelkov za skakalni smučarski šport,<br />
snovalcu projektov) bi lahko začeli s kdaj,<br />
kaj, kako, kje, na kakšen način, s kom itd.?<br />
Pa si sami postavimo vprašanje – zakaj<br />
bi pričeli s takšnimi vprašanji? Predvsem<br />
iz razloga, kako doseči takšen razvojni,<br />
uveljavitveni, tržni in skakalno uspešen<br />
skok, ki je redek v svetu. Je pa hkrati dokaz za<br />
sposobnost Slovenije, njenih posameznikov,<br />
skupin, podjetij, razvojnih sredin … tudi<br />
razvojne sredine, zbrane okoli g. Petra<br />
Slatnarja.<br />
Sara Takanashi<br />
svetovna prvakinja in zmagovalka svetovnega<br />
pokala v smučarskih skokih.<br />
nove blagovne znamke smuči<br />
Slatnar World Cup. Nadalje<br />
širite paleto svojih izdelkov,<br />
vezanih na smučanje. Bralcem<br />
priporočamo, da si jih<br />
ogledajo kar na spletni<br />
strani https://shop.slatnar.com/.<br />
Intervju: Peter Slatnar<br />
Projekte, ki ste jih izvajali<br />
moramo povezati z mejniki<br />
rasti podjetja SLATNAR.<br />
Eden izmed pomembnih<br />
mejnikov pri razvoju vašega<br />
podjetja je po naši oceni<br />
vsekakor končanje vaše<br />
športne kariere kot smučarski<br />
skakalec. Posvetili ste se<br />
namreč razvoju izdelkov,<br />
ki so vezani na smučarski<br />
skakalni šport. Tu so izdelki<br />
smučarskih vezi, ki so<br />
doživele izreden tržni uspeh,<br />
program skakalnih čevljev,<br />
projekt prevzema nadaljnjega<br />
poslovanja in proizvodnje<br />
skakalnih smuči v Elanu.<br />
Sedaj je v teku projekt ali<br />
kar več projektov uveljavitve<br />
v svetu smučarskih skokov<br />
Slovite kot inovator, ki bi vas<br />
glede na vso to projektno<br />
dinamiko razvoja izdelkov<br />
poimenovali kar kot inovator<br />
brez spanja oz. inovator<br />
stalnih inovacij. Vas lahko<br />
tako naslavljamo? Ob vsej<br />
množici vprašanj, ki se nama<br />
porajajo ob tem, se bi omejila<br />
na naslednje. Kako se vam<br />
porajajo ideje o novostih, ki<br />
jih uvajate, o projektih, ki jih<br />
izvajate, o stalnosti razvoja<br />
novih izdelkov, ki je značilno<br />
za vas osebno in za vaše<br />
sodelavce?<br />
Če želiš ustvariti nekaj posebnega, kar<br />
še ne obstaja in mora biti zanimivo za<br />
uporabnike, moraš imeti nekaj čisto<br />
svojega, inovativnega. Inovacije se porajajo<br />
s potrebami. Prinašem skakalnem športu<br />
je potrebno izdelek (smučko po domače)<br />
nenehno izpopolnjevati, izboljševati. Razlika<br />
med nami kot inovatorji in ostalimi inovatorji<br />
je v tem, da mi inovacijo realiziramo takoj,<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
49<br />
pri ostalih inovatorjih pa običajno ostane<br />
pri inovaciji, ker od zadaj nimajo realizacije<br />
oz. jo morajo iskati pri drugih. Če že kdo od<br />
ostalih realizira inovacijo, jo potem težko<br />
proda. Mi imamo vse troje. Glede pojavljanja<br />
idej za moje proizvode moram reči, da<br />
ideje obstajajo vsepovsod okoli nas, samo<br />
potrebno jih je prepoznati, videti in seveda<br />
uspešno realizirati. Najboljše ideje dobimo<br />
iz človeškega telesa, od živali in predvsem iz<br />
narave.<br />
Skušamo povzeti elemente, ki<br />
so bistveni za izreden uspeh<br />
vaših smuči in drugih izdelkov<br />
s področja skakalnega športa.<br />
Iz vaših intervjujev je možno<br />
razbrati marsikaj o novih<br />
tehničnih in drugih rešitvah<br />
samih smuči, o izdelavi<br />
smuči po »meri« skakalca<br />
ali skakalke, o minimalnem<br />
vzdrževanju smuči itd. Vrstijo<br />
se uspehi Petra Prevca v<br />
sezoni 2015/2016, njegova<br />
odločitev in odločitev drugih<br />
tekmovalcev, da skačejo na<br />
vaših smučeh, nova oblika<br />
smuči itd. Kaj bi popravili in<br />
dopolnili našem ugibanju o<br />
elementih uspeha vaših smuči?<br />
Kaj so konkurenčne prednosti<br />
vaših vezi, karbonski<br />
skakalnih čevljev?<br />
Mogoče smo fizično čutili, da smo korak pred<br />
konkurenco, vendar moramo v glavi vedeti,<br />
da smo med konkurenco vsi usmerjeni<br />
v razvoj novih rešitev, novih inovativnih<br />
rešitev. Konkurenti imamo nenehen boj za<br />
ostanek na tem trgu. Vsak želi s svojim novim<br />
proizvodom vzeti kupce konkurentom. Kar<br />
se obstoječih smuči tiče, kaj bi spremenili?<br />
Vse bi spremenil, vse … To, kar imamo,<br />
je osnova za izboljšave, vendar ob tem<br />
čas teče zelo hitro in konkurenti moramo<br />
tekmovati med seboj. Iz te smučke smo<br />
se ogromno naučili. V eni smuči je toliko<br />
različnih materialov, toliko različnih funkcij<br />
delovanja, da si navaden človek niti ne more<br />
predstavljati. V tem trenutku imamo že<br />
celotno letošnjo kvoto proizvodnje smuči v<br />
skladišču. Če smo kaj pozabili pri testiranju,<br />
izpustili kakšno podrobnost, se nam lahko<br />
zgodi, da bo celotna serija šla po gobe. V<br />
tej panogi je testiranje še kako pomembno.<br />
Zelo pomembno je tudi, da pri snovanju<br />
smuči skrbno načrtujemo vse predvidljive in<br />
nepredvidljive situacije, tveganja. Imamo<br />
snežno komoro, imamo zimsko testiranje,<br />
vendar to ni dovolj, da bi lahko prevarali moč<br />
narave.<br />
Na kakšne načine ste<br />
prepričali trenerje,<br />
tekmovalce in smučarske<br />
zveze, da so se odločili za<br />
vaše smuči? Vaše podjetje se<br />
je uveljavilo s smučarskimi<br />
vezmi in smučarskimi čevlji,<br />
vendar doseči takšen »skok s<br />
smučmi« pa je presenetljivo.<br />
Zasledili smo, da je veliko<br />
izjav o kvaliteti in novostih v<br />
zgradbi smuči, ki pripomorejo<br />
k »boljšemu« skakanju?<br />
Kako so imenovani dobili to<br />
informaciji o tem in se tudi<br />
prepričali o vseh lastnostih<br />
nove smuči, projekt novih<br />
smuči od proizvodnje v Elanu<br />
je bil aktiviran lansko leto?<br />
Je bil to poseben projekt za<br />
vas? Enako vprašanje bi vam<br />
postavili tudi v zvezi z vezmi<br />
in karbonskimi čevlji.<br />
Elan je aprila 2016 sporočil, da imam zelo<br />
kratek čas za razmislek, ali sem pripravljen<br />
prevzeti proizvodnjo njihovih skakalnih<br />
smuči, ker drugače namerava lastnik to linijo<br />
ukiniti. Šele sedaj se zavedamo, v kakšen<br />
posel smo takrat stopili. Brez mojih ljudi tega<br />
projekta ne bi mogel speljati. Sprva smo<br />
delovali udarniško, kasneje smo iz izkušenj<br />
rasli in že letos je bolj mirno. Vsak je nekaj<br />
vedel in vsak je nekaj dal k temu razvoju.<br />
Poleg te serije skakalnih smuči smo za razliko<br />
od konkurence šli v popolnoma drugačno<br />
(nasprotno) smer in razvijamo še tri nivoje<br />
smuči. Razvijamo prvo smučko, ki bo z<br />
elektroniko podprta. Čas bo pokazal, ali smo<br />
na pravi poti.
50<br />
Smučarska proizvodnja (govorim za alpsko<br />
smučanje) je postala industrija. En smučar<br />
zahteva na sezono tudi po en milijon<br />
evrov, da vozi določeno znamko smuči. Pri<br />
smučarskih skokih je drugače. Mi ne damo<br />
nobenega denarja nobenemu tekmovalcu.<br />
Obljubljamo mu najboljšo smučko, ki jo<br />
drugi ne morejo (v tem trenutku) narediti.<br />
Moje vodilo je, da mora biti smuča SLATNAR<br />
najboljša na svetu in da pridejo k nam<br />
najboljši skakalci in rečejo: »Jaz bi želel vašo<br />
smučko in koliko to stane?« V Sloveniji smo<br />
še zmeraj preskromni, ne cenimo se dovolj in<br />
tudi premalo smo ponosni na svoje izdelke.<br />
Podjetje SLATNAR kot celoto<br />
je potrebno označiti kot<br />
izrazito projektno usmerjeno<br />
in projektno organizirano ne<br />
samo na programu izdelkov<br />
v zvezi s skakalnimi smučmi,<br />
ampak tudi pri drugih<br />
programih izdelkov. Kako ste<br />
projektno organizirani? Kdo<br />
vodi projekte, po kakšnem<br />
načelu izbirate sodelavce in<br />
morebitne zunanje izvajalce,<br />
kako podrobno pripravljate<br />
zagone vaših projektov,<br />
kako planirate in spremljate<br />
izvajanje projektov? Imeli bi<br />
še kar veliko (pod)vprašanj,<br />
saj nas posebej zanima ravno<br />
projektni management.<br />
Mogoče pa imate<br />
vzpostavljeno svojstveno<br />
projektno organiziranost<br />
glede na vaš način dela, glede<br />
na to, da ste manjše podjetje,<br />
ste pa izredno fleksibilni v<br />
projektnem izvajanju svojega<br />
razvoja?<br />
Projekti nastajajo po potrebi in intuiciji<br />
kot veriga na kolesu. Med 14 zaposlenimi<br />
ima vsak svojo vlogo. Jaz sem tisti glavni<br />
pometač, ki odloča in pripravi do konca<br />
model proizvodnje, ki gre potem v serije.<br />
Med njimi imam dva takšna, ki bi me morda<br />
lahko zamenjala v tem poslu, vendar sta, žal,<br />
oba brez skakalnih izkušenj. Sam sem skakal<br />
od leta 1973 do leta 1987 in te izkušnje, ta<br />
občutek imam. To pa je zelo pomembno<br />
pri tem poslu, ko inoviraš smučko, saj<br />
lažje razumeš potrebe skakalcev. Ena od<br />
naših prednosti (pa nimamo projektnega<br />
vodenja kot sistemske rešitve) je tudi<br />
ta, da se spuščamo v takšne stvari, ki<br />
npr. Kitajce ne zanimajo (nišni produkti<br />
oz. hobby program, male serije, najvišja<br />
kakovost, najvišja dodana vrednost). Poleg<br />
smuče nas zanimajo tudi ostali produkti,<br />
npr. smučarske rolke za letno vadbo. Na<br />
Norveškem smo našli eno od najboljših<br />
rolk za tekače. Obstoječi proizvajalec teh<br />
rolk je bil neresen in odločili smo se za to,<br />
da poskušamo narediti boljšo. Dokaz, da<br />
nam je izboljšava obstoječe rolke uspela, je<br />
dejstvo, da je celotna poskusna proizvodnja<br />
za tekače pošla zelo hitro in sedaj jih večina<br />
želi imeti to rolko.<br />
Na kakšen način izbirate<br />
vodje projektov – projektne<br />
managerje med svojimi<br />
sodelavci? Kaj so glavni<br />
pogoji za imenovanje vodje<br />
projekta?<br />
Pri tistih dveh, ki sem jih omenjal, da bi me za<br />
en dan lahko skoraj enakovredno zamenjala<br />
predvsem gledam na to, da ju usmerjam,<br />
da gresta čim manj levo in desno, da je pot<br />
trasirana čim bolj naravnost proti cilju.Ko je<br />
potrebno dobiti od njiju še kakšno idejo, je<br />
včasih najbolje, če dam na mizo kakšne<br />
»češnje« in potem ideje stečejo, se<br />
dogovorimo in zadevo (projekt) izvedemo.<br />
Zmeraj v glavnem ocenim, komu bi bil projekt<br />
najbolj pisan na kožo in običajno se tako tudi<br />
odločim. Imam nečaka, ki študira strojništvo<br />
in se vsako leto tukaj ogromno nauči, se kali.<br />
Dal sem mu narisati eno zadevo, ki bi jo od<br />
naših dobil v dveh dneh, nečak je to isto stvar<br />
pripravljal dva tedna. Imam tudi enega, ki je<br />
večino leta na snegu. Tudi od njega dobivam<br />
kakšne ideje, ki jih uporabimo pri inovacijah.<br />
Imel sem tudi dobrega učitelja, mojega<br />
očeta. Pustil me je, da sem ustvarjal,<br />
včasih me je še kaj popravljal pri delu,<br />
včasih mi je dal pripombo, ki je nisem<br />
razumel. Šele čez leta sem ugotovil, da je<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
51<br />
takrat imel prav. To sem mu tudi priznal.<br />
Pogosto je rekel: »Ko mene več ne bo, bo<br />
ta delavnica tako ali tako propadla, ker vi<br />
fantje niste navajeni delat, samo nekaj bi<br />
ustvarjali.«. Ja, mi smo nenehno sestavljali,<br />
npr. iz bližnjega železovega odpada smo<br />
privlekli železje, ga rezali, brusili, varili in na<br />
koncu smo si naredili cestni gokart. Razvili<br />
smo lasten cestni motor itd. Nenehno smo<br />
bili v pogonu z novimi idejami.<br />
V razgovoru ste večkrat<br />
izrekli: »Nenehno smo v<br />
pogonu, razvijamo ...«.<br />
Sigurno je potrebno včasih<br />
odklopiti, vam to uspeva?<br />
Odklop težko doživim, saj sem nenehno<br />
v razmišljanju in v »akciji«. Ker imam zelo<br />
močan varovalnih organizem, mi telo samo<br />
sporoča, kaj moram narediti. Najraje grem<br />
na kolo, naredim v nekaj urah 150 kilometrov<br />
in v tistem času se dovolj spočijem, da lahko<br />
potem spet ustvarjam. Ob tem se glava,<br />
ki stalno nekaj išče, išče ideje in njihovo<br />
realizacijo, težko odklopi.<br />
Kako imate organizirano<br />
projektno sodelovanje z<br />
vašimi dobavitelji, kooperanti,<br />
razvojnimi partnerji?<br />
Kako imate organizirano<br />
sodelovanje s posameznimi<br />
tekmovalci, trenerji,<br />
smučarskimi zvezami, glede<br />
na to, vaši kupci prihajajo<br />
iz različnih držav po svetu?<br />
Podjetje SLATNAR je malo<br />
podjetje s 14 zaposlenimi, kot<br />
poslovno, razvojni, proizvodni<br />
in tržni sistem pa je obsežen<br />
poslovni sistem. Zaradi tega<br />
vam tudi postavljamo ta<br />
vprašanja.<br />
Mi že od samega začetka delamo brez<br />
pogodb. Pogodba je nekaj za slabe<br />
čase, kjer se dva skregata in v pogodbi<br />
piše, kako se stvari potem uredijo. Z<br />
nobenim tekmovalcem nimamo niti ene<br />
pogodbe. Ne želimo jih vezati nase, želimo,<br />
želimo jih vezati nase s kakovostjo naše<br />
smuče. Z dobavitelji imamo zelo odprt<br />
odnos, ki temelji na zaupanju in poštenih<br />
dogovorih. Ponavadi ne sklepamo pogodb,<br />
saj sodelujemo z dobavitelji na podlagi<br />
osebnih dogovorov. S tekmovalci nimam<br />
nobenih pogodb, saj jih ne želimo privezati<br />
nase, niti jim za to, da skačejo z našimi<br />
smučmi, nič ne plačujemo. Na naših smučeh<br />
skačejo zato, ker so prepričani, da so boljše<br />
od ostalih. Takšna je naša strategija – želimo<br />
biti najboljši v panogi in zaradi tega si<br />
tekmovalci želijo uporabljati naše proizvode.<br />
Ja, 14 nas je in veliko skupne energije je<br />
potrebne, da lahko vse te projekte oz. izzive<br />
izvedemo, da smo zadovoljni zato, ker so<br />
zadovoljni uporabniki naših proizvodov. Naša<br />
največja zaveza je v tem, da naredimo tako<br />
smučko, ki jo hoče vsak tekmovalec zase,<br />
naredimo jo osebno zanj. Zmeraj nas<br />
drugi poiščejo, mi se ne tržimo, niti ne<br />
oglašujemo kaj dosti. Naša strategija je<br />
obratna – naj nas poiščejo tisti, ki želijo z nami<br />
sodelovati. Pogoj za to pa je, da nenehno<br />
razvijamo nove produkte, jih izboljšujemo,<br />
prisluhnemo vsaki pripombi ali želji naših<br />
tekmovalcev in jim smučko delamo iz dneva<br />
v dan boljšo, za daljše skoke.<br />
Vaša smučka ima zanimiv<br />
zunanji design, je pretežno<br />
bele barve, kar je novost v<br />
oblikovanju zunanje podobe<br />
smuči. Smuči Elana niso<br />
imele in smuči konkurence<br />
nimajo takšnih oblikovalskih<br />
rešitev. Kaj vas je vodilo k<br />
tej novosti? Lahko takšno<br />
oblikovanje uvrstimo med<br />
elemente konkurenčnosti?<br />
Kakšno vlogo so imele pri<br />
razvoju nove smučke? Peter<br />
Prevc je verjetno bil in je še<br />
upravičeno zahteven skakalec,<br />
je naša ocena pravilna?<br />
Verjetno to velja za ostale<br />
skakalce oz. njihove trenerje?<br />
Zame ni pomemben zunanji design. Zame<br />
kot inovatorja je pomembno, kako bi v<br />
notranjosti smučke izboljšal vsebino, da bi<br />
tekmovalci še kar naprej skakali na naših<br />
smučeh.
52<br />
Bela in modra barva pomenita na<br />
Japonskem poštenost in skromnost. Ko<br />
sem to izvedel, sem se odločil za design<br />
bele in modre ter naziv blagovne znamke<br />
Slatnar, ker je enostaven in pokaže na<br />
družinsko podjetje Slatnar iz Cerkelj na<br />
Gorenjskem. Morda bomo kdaj tej beli in<br />
modri dali možnost, da jo dopolnimo še s<br />
kakšnimi pokrovitelji iz nacionalnih skakalnih<br />
zvez. Sedaj za nas to ni tako pomembno.<br />
Je pa res, da vse, kar proizvedemo, tudi<br />
prodamo. Najpomembnejše in dragocene<br />
so dodatne želje in opombe tekmovalcev, ki<br />
skačejo na naših smučeh.<br />
Konkurenca se bo sigurno<br />
poskušala odzvati s svojimi<br />
projekti, svojimi novostmi,<br />
saj ste jih z vašimi projekti in<br />
uspehi vsekakor presenetili.<br />
Kaj lahko pričakujemo?<br />
Biti prvi ali biti blizu vrhu<br />
je velika obveza, prava<br />
strategija pa je biti še boljši.<br />
Kakšna je vaša strategija<br />
nadaljnjega razvoja, kakšne<br />
projekte načrtujete, kakšna<br />
poslovna povezovanja,<br />
kakšni bodo tržni projekti?<br />
Zavedamo se, da so odgovori<br />
na naša vprašanja vaša<br />
poslovna tajnost, vendar<br />
vaša inovativnost ne pozna<br />
meja, pozna meje pa uspeha.<br />
Nam lahko navedete nekaj<br />
projektov?<br />
Naš odgovor konkurenci je ta, da delamo<br />
ravno nasprotno od konkurence. Če<br />
želimo to delati, moramo konkurenco<br />
zelo dobro poznati, morda celo bolje od<br />
nje same. In, če poznamo še sebe toliko,<br />
da vemo, kaj smo sposobni, potem se res<br />
lahko nenehno razvijamo in konkurenco<br />
nenehno presenečamo. Mi smo majhni, oni<br />
so veliki. Majhnost je naša velika prednost.<br />
Naj predstavim dva letošnja primera.<br />
Dva mednarodno znana tuja skakalca sta<br />
poklicala eno soboto k nam in želela vsak<br />
svojo spremembo na skakalnih smučeh.<br />
Pet dni kasneje, v četrtek, sta v Planici na<br />
velikanki preizkusila to spremembo in bila<br />
z njo oba zelo zadovoljna. Tukaj se vidi,<br />
kako nam tekmovalci zaupajo, saj sta novo<br />
stvar preizkusila celo na velikanki, kjer ni<br />
popravnih izpitov.<br />
Podjetje SLATNAR proizvaja še<br />
druge izdelke. Ste dobavitelj<br />
za BMW, sodelujete pri<br />
izdelavi kril letal, ki jih<br />
proizvaja Pipistrel in še in<br />
še. Nam lahko na kratko<br />
predstavite te izdelke in<br />
projekte njihovega razvoja?<br />
Kako obvladujete tovrstne<br />
projekte razvoja izdelkov?<br />
Večinoma delamo preko posrednikov<br />
določene manjše dele iz kovinsko<br />
predelovalne industrije. Z Ivom<br />
Boscarolom sva tudi že od prej dobra<br />
prijatelja, saj sem se v mladih letih<br />
preizkušal v proizvodnji zmajev. Določene<br />
produkte preko posrednikov delamo tudi<br />
za avtomobilsko industrijo, vendar to ni<br />
naša strateška usmeritev. Če te pokličejo<br />
in vprašajo po določenem proizvodu oz.<br />
polizdelku in če ga znamo narediti, zakaj<br />
pa ne. Včasih damo kakšno sugestijo<br />
za izboljšavo tudi velikim in uglednim<br />
proizvajalcem, pri katerih ponavadi vidimo<br />
tisto, česar sami zaradi različnih razlogov ne<br />
vidijo. To je verjetno naša prednost.<br />
Od kod vam energija za<br />
stalno ustvarjanje novega, za<br />
obvladovanje poslovne uspešnosti,<br />
za obvladovanje tveganj, ki<br />
niso majhna, za hitro odzivnost<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
53<br />
na priložnosti? Vprašanje vam<br />
postavljamo tudi zato, ker vsi vemo,<br />
da projekti zahtevajo svoj čas,<br />
dnevno pa imamo na razpolago<br />
samo 24 ur. Vaši projekti morajo<br />
biti izvedeni do rokov, ki so vezani<br />
na rokovnik smučarskih skokov<br />
v sezoni. Pri drugih izdelkih je<br />
podobno.<br />
Ta energija je v nas. Že moj oče je bil v tem<br />
poslu kot kovinostrugar in je znal marsikaj<br />
narediti. Še zdaj pride v delavnici mimo mene,<br />
mi na hitro svetuje in gre dalje ter potem<br />
(zaradi starosti) že pozabi, kaj mi je svetoval.<br />
Mene njegov nasvet najprej preseneti,<br />
vendar mi ne da miru, dokler ne preverim. Ko<br />
ugotovim, da je imel prav, grem do njega in se<br />
mu zahvalim, čeprav ga moram spomniti, kaj<br />
mi je svetoval. Starejšim moramo pustiti, da<br />
ustvarjajo tudi v pokoju, saj imajo ogromno<br />
znanja, ki leži v njih. Zadnje čase se že dokaj<br />
resno ukvarjamo z mislijo, da bomo postali<br />
tovarna za ideje in razvoj, za proizvodnjo<br />
pa želimo na cenejših trgih najti ustrezne<br />
povezave oz. partnerstva in tam realizirati<br />
proizvodnjo naših proizvodov. Velikokrat<br />
se nam je že zgodilo, da smo iz t. i. hobby<br />
programa naredili večji posel in tako uničili<br />
ta program, ki je sedaj redna proizvodnja z<br />
redno prodajo. Še zmeraj sem prepričan, da<br />
ne smemo zadušiti naše ustvarjalnost s tem,<br />
da bi želeli vse sami proizvajati in potem<br />
tudi prodajati. V pameti je največ dodane<br />
vrednosti in to bomo razvijali tudi v prihodnje.<br />
Ukvarjamo se tudi z razvojem letnih tekaških<br />
rolerjev, sanmi za skeleton, razvijamo<br />
smučarski čevelj, ki bo drugačen od ostalih<br />
in še bi lahko našteval. Naša pamet nenehno<br />
rojeva nove izzive. Poskrbeti moramo samo<br />
za ustrezno selekcijo izzivov, ki se vsak dan<br />
pojavljajo okrog nas. Potrebno je biti dober<br />
opazovalec dogajanja in izboljšave se v naših<br />
glavah kar vrstijo. Eni jih vidimo, eni pa vidijo<br />
kaj drugega.<br />
Smučka, tako kot praviloma<br />
vsak izdelek, naj bi bila lep<br />
izdelek. Kaj je lep izdelek<br />
je seveda zelo kompleksno<br />
vprašanje. Ko sva prvič videla<br />
vašo smučko, se nama je<br />
zdela nekako »suhoparna«, če<br />
smem tako predstaviti najina<br />
opažanja. Vendar sva iz prvega<br />
televizijskega prenosa skokov<br />
do naslednjih ugotavljala,<br />
da je lepa, da nama je vedno<br />
bolj všeč. Kakšen je bil odziv<br />
na to, ali je SLATNAR smučka<br />
lepa, morebiti lepša od smuči<br />
konkurence? Je lepa? Je bilo<br />
o tem sploh kaj zaslediti v<br />
javnosti, v medijih?<br />
Ko smo objavili naš belo moder design, sem<br />
imel veliko klicev. Večinoma takšnih, ki so nas<br />
spraševali, zakaj je smučka tako pusta, brez<br />
oblike. Meni je bila všeč, ker je sporočala<br />
staro japonsko modrost. Nekoč sem enemu<br />
takšnih po telefonu namenil vprašanje, ali<br />
pozna etiketo od Union piva izpred dvajsetih<br />
let. Seveda se je ni mogel spomniti. No, tako se<br />
bo tudi naša etiketa Slatnar razvijala skladno s<br />
časom in idejami. Mimogrede, razvijamo tudi<br />
alpsko smučko. Naj to ostane kot začetni<br />
izziv.<br />
Smučke Slatnar zmagujejo tudi na zimski<br />
olimpijadi. Smučarski skakalec R. Johansson<br />
(Norveška) je s smučmi Slatnar osvojil dve<br />
bronasti medalji in skakalka S. Takanashi<br />
(Japonska) eno. Smučka Slatnar je tudi ena<br />
izmed smuči v ekipi Norveške, ki je osvojila<br />
zlato medaljo v ekipnem tekmovanju.<br />
Uvodoma smo zapisali »Zgodovine nove<br />
zgodovine«. Smučke Slatnar pišejo novo<br />
zgodovino.
54<br />
PROJEKT CERTIFICIRANJA<br />
ZA PROJEKTNE<br />
MANAGERJE IPMA<br />
SLOCERT <strong>2018</strong><br />
- certificirani projektni managerji pripomorejo k uspešnem<br />
izvajanju projektnega poslovanja<br />
dr. Anton Hauc<br />
častni član ZPM<br />
ZPM – Slovensko združenje za projektni management na svoji spletni strani navaja, da je<br />
združenje neprofitna organizacija, ki spodbuja razvoj projektnega managementa v Sloveniji<br />
in prispeva k razvoju tega področja v svetovnem merilu. Svojim članom in širši javnosti<br />
zagotavlja strokovni in osebni razvoj ter s svojimi storitvami in informacijami omogoča<br />
kvalitetnejše sprejemanje strateških in projektnih odločitev.<br />
Temeljni nameni združenja (http://zpm.si/o-zpm/) so:<br />
• preučevanje in raziskovanje področja projektnega managementa ter omogočanje<br />
članom združenja izmenjavo izkušenj s tega področja;<br />
• oblikovanje in razvijanje lika projektnega managerja in drugih strokovnjakov<br />
projektnega managementa;<br />
• uveljavljanje stroke projektnega managementa in poklica projektni manager v Sloveniji;<br />
• uveljavljanje in oblikovanje etičnega načela v projektnem managementu.<br />
Združenje za realizacijo svojih temeljnih namenov izvaja številne naloge. V sklopu tega<br />
prispevka bi izpostavili pomembno nalogo, in sicer izvajanje postopkov za certificiranje<br />
projektnih managerjev, imenovano tudi kot Ipma SloCert. Naloga se zelo navezuje na<br />
temeljni namen združenja »uveljavlja stroko projektnega managementa in poklica projektni<br />
manager v Sloveniji«.<br />
Ali je projektni manager poklic? Danes o tem ni nobenega dvoma več, čeprav je še do<br />
nedavnega marsikje veljala praksa, da je delo projektnega managerja, v praksi pogosto<br />
poimenovanega kot vodja, koordinator in skrbnik projekta ipd., »delo ob obstoječem<br />
delu«. S projekti se dosegajo strateški in poslovni cilji razvoja in rasti podjetij in drugih<br />
profitnih in neprofitnih organizacij, zato projektni manager vedno bolj postaja poklic,<br />
ki zahteva ustrezno osnovno znanje in ustrezno usposobljenost za izvajanje nalog<br />
obvladovanja samega projekta in vseh, vključenih v projekt, ki tvorijo projektni sistem.<br />
Vedno več standardnih klasifikacij poklicev vključuje poklice projektnega managementa.<br />
Standardne klasifikacije poklicev temeljijo na Resoluciji Mednarodne organizacije dela (ILO)<br />
o posodobitvi Mednarodne klasifikacije poklicev 2008 (ISCO-08).<br />
V Sloveniji beležimo vedno večje potrebe po projektnih managerjih, kar je možno sklepati<br />
že iz objav o delovnih opravilih projektnega managementa, predvsem v objavah Zavoda<br />
za zaposlovanje Republike Slovenije. Te objave lahko najdemo tudi v naši e-reviji našega<br />
združenja ZPM Mrežnik v rubriki Projektna Slovenija pod sklopom Zaposlitvene priložnosti<br />
(http://zpm.si/prosta-delovna-mesta/).<br />
Pomemben produkt ZPM – Slovenskega združenja za projektni management je program<br />
IPMA SloCert (http://zpm.si/ipma-slocert/), ki ga združenje izvaja kot vsakoletni projekt<br />
certificiranja v okviru naše krovne mednarodne organizacije IPMA – International Project<br />
Management Association kot mednarodne organizacije (<strong>www</strong>.ipma.world), ki deluje na<br />
področju projektnega managementa. ZPM je ena od članic te organizacije. Govorimo<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
55<br />
seveda lahko, da je Slovenija članica te mednarodne organizacije. Projekt certificiranja za<br />
projektne managerje IPMA SloCert je usklajen s certificiranjem IPMA, saj se izvaja po pravilih<br />
in postopkih, ki veljajo za to certificiranje.<br />
Direktor programa IPMA SloCert je mag. Andrej Kerin, ki nam pove podrobnosti o certificiranju<br />
in o letošnjem projektu. Še preden pa z njim spregovorimo o projektu, ga moramo povprašati<br />
o njegovi projektni poti, saj že dolgo deluje na področju projektnega managementa in na<br />
drugih, ki so neposredno ali posredno povezani s projektnim managementom, predvsem z<br />
razvojem tega managementa.<br />
mag. Andrej Kerin<br />
direktor programa IPMA Slocert<br />
Vse je enkrat prvič. Začeli<br />
smo s tem stavkom, saj nam je<br />
podlaga za vprašanje, kdaj ste<br />
se pričeli ukvarjati s projekti,<br />
projektnim managementom<br />
in nasploh z razvojem tega<br />
managementa. Kateri je bil vaš<br />
prvi projekt, pri katerem ste<br />
sodelovali, bili morda v vlogi<br />
projektnega managerja in ga<br />
sami uvrščate kot prelomnega<br />
za vaše nadaljnje delo pri<br />
projektnem managementu? Je<br />
bilo takih projektov več?<br />
Težko bi rekel, pri katerem projektu sem<br />
prvič sodeloval. Ob zaključku študija na<br />
FAGG sem si kot gradbenik izbral diplomski<br />
predmet mehanika tal pri prof. Šukljetu,<br />
ki mi je za diplomsko delo predlagal velik<br />
gradbeni projekt: »Posedanje strojnice na<br />
HE Srednja Drava II«. Moja naloga je bila<br />
izračun posedanja objekta med gradnjo<br />
glede na podatke o obliki in teži objekta ter<br />
o sestavi temeljnih tal. Bila je ozka strokovna<br />
naloga, a vendar pomembna za stabilnost<br />
celotnega objekta. Takrat še ni bilo v uporabi<br />
računalnikov in »ročno delo« je bilo dokaj<br />
zamudno. 30. junija 1965 sem projekt diplome<br />
uspešno zaključil z zagovorom. V septembru<br />
istega leta sem se zaposlil v laboratoriju za<br />
mehaniko tal IMFM, že naslednje leto pa<br />
sem postal vodja oddelka za geomehaniko v<br />
laboratoriju SGP Slovenijaceste (kasneje SCT),<br />
kjer sem se, vse do odhoda v pokoj, dnevno<br />
srečeval s projekti, najprej v smislu nadzora<br />
kakovosti gradnje, uvajanja analitične ocene<br />
del in nalog zaposlenih, potem pa na razvoju,<br />
vodenju skupnih služb, vodenju projektov<br />
integracij, izgradnje informacijskega sistema,<br />
projektov organizacijske prenove podjetja,<br />
projekta ustrezne sestave betona za<br />
masivne gradnje npr. pregrad hidroelektrarn<br />
podprtega s sredstvi UNIDO ipd. Na vaše<br />
vprašanje lahko tako odgovorim, da je<br />
projektov bilo veliko.<br />
Ste član ZPM – Slovenskega<br />
združenja za projektni<br />
management. Bili ste<br />
predsednik združenja,<br />
sodelovali ste v več projektih<br />
združenja, pridobili ste<br />
si certifikat za projektne<br />
managerje, ste ocenjevalec<br />
za certificiranje projektnih<br />
managerjev, sedaj ste<br />
direktor programa Ipma<br />
SloCert, aktivni pa ste tudi v<br />
IPMA – International Project<br />
Management Association.<br />
Zelo ste vpeti v dogajanja<br />
na področju projektnega<br />
managementa ne samo doma,<br />
temveč tudi mednarodno.<br />
Aktivni ste tudi v ICEC<br />
International cost engineering<br />
council, vendar o tem nekoliko<br />
kasneje. Pri vsem tem ne<br />
moremo mimo vprašanji, kaj
56<br />
vas žene v vse te dejavnosti<br />
in kako to vse zmorete. Upam,<br />
da nismo postavil preveč<br />
osebni vprašanji.<br />
Vse, kar ste navedli je res. V strjeni obliki naj<br />
predstavim, da sem član ZPM-ja od njegove<br />
ustanovitve v letu 1992, se pa še danes<br />
spominjam ustanovnega občnega zbora<br />
združenja v stolpnici WTC v Ljubljani, kjer<br />
smo imeli projektni forum na temo Projekti<br />
‘94. Seveda sem kot zaposlen v največjem<br />
slovenskem gradbenem podjetju SCT<br />
spoznal, da so projekti in njihovo smotrno<br />
povezovanje znotraj matičnega podjetja<br />
in navzven ključ za uspeh podjetja kot<br />
celote. Spomnim se, da smo že v letu 1978<br />
v podjetju oblikovali ob pomoči Zavoda<br />
za produktivnost in dr. Andreja Škarabota<br />
službo plan procesa in smo se že takrat<br />
kot majhna delegacija sodelavcev udeležili<br />
kongresa svetovnega združenja INTERNET<br />
(kasneje preimenovanega v IPMA) v<br />
Garmisch-Partenkirchnu in tam črpali<br />
izkušnje od tistih, ki so uporabljali projektno<br />
celovito kot del organizacije podjetja.<br />
Leta 1998 sem pridobil certifikat<br />
projektnega managementa, torej prav ob<br />
začetku certificiranja po sistemu IPMA, ki<br />
je bil vzpostavljen kot program SloCert v<br />
Sloveniji po zaslugi prvih ocenjevalcev v<br />
Sloveniji (Hauc, Semolič in Škarabot) ter<br />
predsednika IPMA Klausa Pannenbaeckerja<br />
kot svetovalca s strani IPMA. To se je zgodilo<br />
v času 14. kongresa IPMA v Ljubljani na<br />
tematiko Zagon strategij (Strategy start up).<br />
V okviru omenjenega kongresa sem imel<br />
tudi dva referata, kar me je spodbudilo, da<br />
sem se s projektnim managementov pričel<br />
še intenzivneje ukvarjati in zaslutil možnost<br />
vključevanja v razvoj tega managementa.<br />
Kasneje sem sodeloval še pri nekaterih<br />
svetovnih kongresih IPMA.<br />
Glede sodelovanja v organih IPMA lahko<br />
omenim, da sem na rednih zasedanjih<br />
delegatov organizacij iz držav članic IPMA<br />
nekajkrat zastopal barve ZPM-ja. Predvsem<br />
se zelo dobro spomnim organizacije<br />
prvega skupnega svetovnega kongresa<br />
organizacij ICEC in IPMA v Ljubljani leta<br />
2006, pri čemer so mi kolegi zaupali vodenje<br />
organizacijskega odbora tega dogodka.<br />
To, kaj me žene k delu, bi težko definiral,<br />
vedno pa sem rad sprejemal naloge, ki so<br />
mi bile zaupane in ki sem jih lahko izpolnil.<br />
Vse skušam vedno izpeljati do konca in<br />
prijetno je, če so sodelavci pripravljeni<br />
sodelovati, težko pa, če radi najdejo vzrok za<br />
nedelo. Sicer pa se s tem srečujejo vsi vodje<br />
projektov in morajo najti prave rešitve tudi<br />
ob podobnih situacijah.<br />
ZPM kot vsakoletni projekt<br />
izvaja certificiranje za<br />
projektne managerje, izveden<br />
v dveh ciklusih. Gre za že<br />
omenjeni program IPMA<br />
SloCert. Čeprav je program in<br />
letošnji projekt predstavljen<br />
na spletni strani http://<br />
zpm.si/ipma-slocert/, vas<br />
le moramo zaprositi za<br />
temeljitejšo predstavitev<br />
tega programa. Kdaj ga je<br />
ZPM pričel izvajati, kakšna<br />
je povezava s certificiranjem<br />
IPMA? Certifikat za<br />
projektne managerje je<br />
nivojski, in sicer gre za<br />
nivo A, B, C in D. Koliko<br />
je v Sloveniji pridobljenih<br />
certifikatov, kakšen je<br />
proces certificiranja, kakšna<br />
znanja in usposobljenost so<br />
potrebna?<br />
Program IPMA SloCert se je pričel izvajati leta<br />
1998, ko je ZPM pod okriljem IPMA, kot sem<br />
že omenil, organiziral in izvedel 14. svetovni<br />
kongres v Cankarjevem domu v Ljubljani. Gre<br />
za prvi kongres, kjer se je, predvsem po vaši<br />
zaslugi, obravnavala tematika projektnega<br />
izvajanja strategij (Strategy Start-Up). Na<br />
osnovi tega kongresa in pred tem dveh<br />
mednarodnih seminarjev, prav tako vezanih<br />
na tematiko projektnega managementa, je<br />
vodstvo IPMA »prepričalo«, da v Sloveniji ne<br />
samo obvladamo, temveč lahko pomembno<br />
prispevamo k razvoju projektnega<br />
managementa. Kot prvi ocenjevalci za<br />
certificiranje projektnih managerjev so bili<br />
imenovani dr. Anton Hauc, dr. Brane Semolič<br />
in dr. Andrej Škarabot. Projekt certificiranja<br />
je na tej osnovi stekel, pri čemer je imel<br />
pomembno vlogo dr. Brane Semolič.<br />
Ker sem delal na projektih in predvsem na<br />
organizaciji in razvoju poslovnega sistema v<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
57<br />
SCT, d. d., sem spoznal, da bom s pridobljenim<br />
certifikatom za projektne managerje tudi<br />
formalno potrdil svoje sposobnosti. Tako<br />
sem certificiranje opravil. Moram priznati,<br />
da sem osebno ponosen, da prvi certifikat<br />
nosi zaporedno številko 5. Kasneje sem<br />
seveda po pravilih opravil recertificiranje. In<br />
kaj je temu sledilo? Kaže, da sem s svojim<br />
delom na projektih in z vključenostjo v razvoj<br />
projektnega managementa »prepričal«<br />
vodilne ocenjevalce in so mi podelili licenco<br />
za ocenjevalca. Takoj sem se vključil tako v<br />
IPMA in ICEC v razvojne projekte teh združenj.<br />
Kasneje sem zastopal ZPM tudi kot delegat v<br />
svetovnih organizacijah ICEC (International<br />
Cost Engineering Council) in IPMA. V vodstvu<br />
ICEC sem opravljal različne funkcije, in sicer<br />
sem bil direktor regije II Evropa in bližnji vzhod,<br />
tehnični in administrativni podpredsednik<br />
izvršnega vodstva ICEC, trenutno pa<br />
sem zadolžen za sodelovanje in razvoj<br />
sodelovanja in skupnih standardov ICEC in<br />
IPMA. Na tem področju sem deloval tudi v<br />
funkciji podpredsednika ICEC, saj je obstajala<br />
želja po vzpostavitvi minimalnih skupnih<br />
standardov, ki bi omogočali strokovnjakom,<br />
kot so npr. stroškovni inženirji, pridobiti<br />
tudi naziv projektni manager. Le ti bi morali<br />
dejansko voditi projekte, s čimer bi bolje<br />
obvladovali stroške na svojih projektih.<br />
V letu 2013 sem sodeloval pri organizaciji 27.<br />
kongresa IPMA v Dubrovniku, ki je bil hkrati<br />
tudi skupni kongres obeh krovnih organizacij<br />
ICEC & IPMA, s čimer so mi zaupali vodenje<br />
sekcije referatov, ki so jih prispevali referenti<br />
iz organizacij članic ICEC. Plodna je bila tudi<br />
razprava vodstev obeh organizacij o skupnih<br />
standardih pri certificiranju strokovnjakov<br />
s ciljem medsebojnega priznavanja že<br />
podeljenih certifikatov.<br />
Ste direktor programa<br />
certificiranja IPMA SloCert.<br />
Kaj vas je vodilo, da ste<br />
prevzeli to zahtevno nalogo?<br />
Naj omenimo, da ste pred tem<br />
bili tudi predsednik našega<br />
združenja ZPM.<br />
Ko se mi je v letu 2014 iztekel štiriletni<br />
predsedniški mandat pri ZPM, sem se<br />
odločil, da to funkcijo prenesem na mlajše<br />
kolege, s katerimi sem sodeloval na različnih<br />
področjih znotraj združenja. Tako smo izvedli<br />
javni razpis za mesto predsednika ZPM. Na<br />
občnem zboru združenja smo se z večino<br />
glasov odločili za dr. Igorja Vrečka, ki je v<br />
mojem mandatnem obdobju kot predsednik<br />
opravljal funkcijo direktorja programa IPMA<br />
SloCert oziroma Certifikacijskega telesa, kakor<br />
IPMA imenujejo organi. Vrečko je bil v okviru<br />
združenja zadolžen za certificiranje. Zaradi<br />
mojih dolgoletnih izkušenj kot ocenjevalca v<br />
procesu certificiranja, mi je bilo ponujeno, da<br />
prevzamem vodenje certifikacijskega telesa.<br />
Ponudbo sem z veseljem sprejel, saj sem kot<br />
predstavnik ZPM, poleg ocenjevanja na tem<br />
področju, sodeloval tudi pri prenovi pravil<br />
certificiranja v okviru IPMA. Svet programa<br />
IPMA Slocert ZPM mi je zaupal to direktorsko<br />
mesto.<br />
Zanimivo delo. Zavedam se, da delam na<br />
področju, ki je pomembno za podjetja<br />
in druge organizacije, kjer so spoznali<br />
in še spoznavajo, da so projekti ključ do<br />
uspeha v njihovem delovanju bodisi za<br />
zunanje naročnike bodisi pri razvoju svojih<br />
organizacij. Vedo, kaj pomenijo usposobljeni<br />
in nenazadnje certificirani projektni<br />
managerji za doseganje višje konkurenčnosti<br />
na trgu. To je še posebej pomembno za<br />
projektno usmerjene gospodarske družbe<br />
ter pri pridobivanju in izvajanju projektov,<br />
podprtih s sredstvi EU, predvsem za Slovenijo<br />
pomembnega sklada vezanega na kohezijsko<br />
politiko.<br />
Nam lahko postrežete s<br />
podatkom, koliko je do sedaj<br />
pridobljenih certifikatov<br />
v Sloveniji in iz katerih<br />
organizacij in podjetij se<br />
prijavljajo na projekt izvajanja<br />
IPMA ® SloCert? Je možno<br />
trditi, da te organizacije<br />
že imajo neko projektno<br />
organiziranost?<br />
V obdobju od leta 2003 do 30. 12. 2017<br />
je bilo podeljenih oziroma pridobljenih<br />
330 certifikatov. Vključena so tudi vsa<br />
recertificiranja, saj je potrebno pridobljeni<br />
certifikat obnoviti vsakih pet let. V tem<br />
okvirju so zajeti prav vsi podeljeni certifikati,<br />
od prvih, podeljenih v letu 1998 pa do<br />
danes.<br />
Vprašanje ste pravilno zastavili, in sicer<br />
»iz katerih organizacij in podjetij«. Največ<br />
interesa pokažejo gospodarske družbe,<br />
za njimi pa ne zaostajajo tudi druge<br />
organizacije, na primer državne uprave. Gre<br />
za gospodarstvo na področju gradbeništva,
58<br />
inženiringa, svetovalnih organizacij, s<br />
področja turizma, visokega šolstva itd. Iz<br />
obsežnega seznama naj omenim nekaj<br />
vzornih družb – vlečnih konj našega<br />
gospodarstva, kot so npr. Krka, d. d. Novo<br />
mesto, Iskraemeco, d. d., Kranj, Telekom,<br />
NUMIP Inženiring, Montaža, Vzdrževanje<br />
in Proizvodnja d. o. o. Ljubljana, Elektro<br />
gospodarstvo, Esotech d. d., Velenje, Litostroj<br />
Power itd., kar je še posebej zanimivo in tudi<br />
pomembno iz državne uprave. Projekt IPMA<br />
SloCert tako izvajamo za državno upravo, za<br />
strokovnjake, ki so neposredno ali posredno<br />
vezani na izvajanje internih projektov ter<br />
na vrsto eksternih, nacionalno pomembnih<br />
projektov. Tega je veliko in bo vedno več.<br />
Opažamo, da kandidati za certifikacijo<br />
prihajajo iz organizacij, kjer za projektno<br />
organiziranost že obstajajo neka pravila. Sem<br />
spadajo poslovniki, pravilniki, planiranje<br />
projektov, zagonska dokumentacija,<br />
projektni nadzor itd.<br />
Certifikati IPMA SloCert se pridobijo za<br />
več ravni, ne le za označene ravni D, B, C<br />
in A. Kandidati za raven D dokažejo svoje<br />
teoretično znanje o kompetencah in ne<br />
svojih izkušenj, čeprav so dobrodošle tudi<br />
na tej ravni, saj zaključijo certificiranje s<br />
pridobitvijo naziva vodja projektne naloge<br />
ali angleško Certified Project Managemet<br />
Associate – CPMA.<br />
Kandidati morajo poleg pisnega izpita<br />
za raven C in raven B opraviti preizkus na<br />
vedenjski delavnici, kjer v ad hoc sestavljeni<br />
skupini dokažejo, kako bi izvedli npr. projekt<br />
usposabljanja v konkretnem poslovnem<br />
okolju enega od podjetij, od koder prihajajo.<br />
Njihovo delo opazujejo in ocenjujejo naši<br />
ocenjevalci, ob koncu delavnice pa morajo<br />
svoj načrt predstaviti ostalim prisotnim. V<br />
postopku certificiranja morajo pripraviti<br />
še poročilo o projektu, ki so ga vodili in<br />
uspešno zaključili ter opraviti zagovor pred<br />
komisijo ocenjevalcev, s čimer dokažejo<br />
tudi svoje izkušnje iz prakse. V primeru<br />
uspešnosti pridobijo certifikat ravni C in<br />
naziv Certificirani projektni manager ali<br />
managerka (Certified Project manager-<br />
CPM), na ravni B pa naziv Certificirani<br />
projektni manager – senior (Certified Senior<br />
Project Manager- CSPM).<br />
Kandidati za raven A ne opravljajo pisnega<br />
izpita, ampak so vključeni le v vedenjsko<br />
delavnico ter pripravijo opis svojega dela<br />
in zagovor pred komisijo, ki jim ob uspešno<br />
prestanem zagovoru podeli naslov Direktor<br />
projektov (Certified Projects Director – CPD).<br />
Omenjen opis se nanaša na trenutno stanje<br />
delovanja Certifikacijskega telesa, skladno<br />
z mednarodnim standardom ICB 3.0. V letu<br />
<strong>2018</strong> pa prehajamo na nov model, skladen s<br />
standardom ICB 4.0 (Individual Certification<br />
Baseline 4.0.). Ta prehod bo izveden skladno<br />
z načrtom krovne organizacije IPMA za<br />
posamezno organizacijo članico te svetovne<br />
organizacije.<br />
Certifikati, katerekoli ravni imajo veljavnost<br />
pet let od datuma uspešno zaključenega<br />
postopka certificiranja. Vsi nosilci<br />
certifikatov lahko obnovijo certifikat ob<br />
izteku veljavnosti, lahko pa se, glede na<br />
svoje pridobljene izkušnje in svoje dejansko<br />
opravljeno delo na področju projektnega<br />
managementa, prijavijo že prej v postopek<br />
za višjo raven certifikata.<br />
Kandidati morajo v postopku certifikacije za<br />
ravni C, B in A v svojem poročilu o projektu,<br />
v katerega so bili vključeni za pridobitev<br />
certifikata kot vodja projekta in projektni<br />
manager, posebej navesti, kaj bi bilo treba<br />
v podjetju/organizaciji izboljšati. To je<br />
zelo pomembno, saj je lahko pomemben<br />
doprinos k učinkovitejšem vodenju<br />
projektov. To lahko potrdim tudi sam, saj sem<br />
imel kot dolgoletni ocenjevalec poslovne<br />
odličnosti podjetij spoznavati njihovo<br />
projektno organiziranost in stopnjo uporabe<br />
projektnega managementa. Družba SCT<br />
d. d., kjer sem bil zaposlen, je delala dokaj<br />
sistematsko na razvoju projektnega<br />
managementa, saj je poleg eksternih<br />
projektov, kot so npr. gradnja Avtocestnega<br />
omrežja Slovenije, projekt v Iraku, predor<br />
Karavanke, Cankarjev dom in številni manjši<br />
projekti na področju visokih gradenj, skrbela<br />
za ustrezno urejene poslovnike in predpise<br />
za vodenje takšnih projektov. Sam sem pri<br />
tem bil kot direktor razvoja, direktor skupnih<br />
služb, svetovalec direktorja ipd. Izhodišče<br />
nam je bila določitev procesov in plana<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
59<br />
procesov, vezanih na izvajanje projektov in<br />
spremljajočih nujno povezanih procesov z<br />
vidika poslovanja. Velja pa tudi omeniti, da<br />
smo se posluževali zunanjih svetovalcev<br />
in zunanje ekspertne pomoči, ki ste nam jo<br />
nudili tudi vi na predavanjih v Ribnem in še<br />
kje. Verjetno se še spominjate vključenosti<br />
Inštituta za projektni management, katerega<br />
predstojnik ste bili na Ekonomsko poslovni<br />
fakulteti v Mariboru. Posluževali smo se<br />
tudi drugih svetovalnih organizacij, kot npr.<br />
že omenjenega Zavoda za produktivnost<br />
Ljubljana, kasneje v devetdesetih letih<br />
prejšnjega stoletja in v začetku novega<br />
tisočletja pa družbe A.T. Kearney.<br />
Omenjate projekt v Iraku, ki<br />
ga je izvedel SCT s svojimi<br />
soizvajalci. Poznano je, da<br />
lahko ta projekt uvrstimo v<br />
mega projekte. Nam lahko<br />
posredujete kaj podatkov?<br />
Res je, projekt lahko uvrstimo med mega<br />
projekte, čeprav je potekal v začetku<br />
osemdesetih let prejšnjega stoletja (od<br />
leta 1981 do 1986). S pomočjo sklenjene<br />
pogodbe med SDPR (Savezna direkcija za<br />
promet i rezerve) in iraškimi oblastmi je<br />
projekt izvajal konzorcij štirih gradbenih<br />
podjetij SCT, Gradis, Primorje in Konstruktor<br />
ter številni podizvajalci. Instalacijska dela je<br />
prevzel IMP s svojimi podizvajalci.<br />
Čeprav je projekt že skorajda zgodovina, mi<br />
to vprašanje kar ustreza. Takšnih projektov<br />
kasneje Slovenija ni izvajala. Sprašujem se, ali<br />
bo še kakšna takšna projektna možnost.<br />
Za predstavitev velikosti projekta so zagotovo<br />
zanimivi naslednji podatki: površina, na kateri<br />
so se izvajala gradbena dela in gradili različni<br />
objekti je bila 25 kvadratnih kilometrov,<br />
zgrajenih je bilo 573 objektov od barak do<br />
mošeje in drugih bivalnih in namenskih<br />
objektov, letališče, zaklonišča za letala. Gre<br />
za objekte, izredno velikih dimenzij. Vrednost<br />
dnevno opravljenih gradbenih del je bila v<br />
največjem razmahu del en milijon dolarjev.<br />
Ob tem si lahko vsaj malo predstavljamo,<br />
kakšne organizacijske in predvsem logistične<br />
storitve je bilo treba zagotavljati. Pri tem<br />
projektu sem bil skupaj s sodelavci svojega<br />
oddelka in kolegi sodelujočih organizacij<br />
zadolžen za vzpostavitev informacijskega<br />
sistema, namenjenega spremljanju<br />
mesečnega napredovanja gradbenih del ter<br />
primerjavo z načrtovanim obsegom zaradi<br />
obračunavanja del in plač zaposlenih na<br />
projektu. Kljub dejstvu, da takrat ni bilo za<br />
delo odobrenih niti osebnih računalnikov,<br />
nam je s pomočjo petih sodelavcev pri<br />
projektu uspelo pripraviti mesečna poročila o<br />
doseženi realizaciji v primerjavi s planom in z<br />
napovedmi, kaj lahko pričakujemo do konca<br />
posameznih del. Prvotno so dela potekala<br />
z delavci iz navedenih slovenskih podjetij,<br />
ker je bil Irak v vojni z Iranom in na projektu<br />
ni bilo lokalne delovne sile. Pozneje so bili<br />
za enostavnejša dela vključeni tudi delavci<br />
iz Pakistana. Pri projektu je bilo skupno<br />
zaposlenih do 10.000 delavcev.<br />
Predvsem za ljudi je bil vzpostavljen zračni<br />
most iz Ljubljane čez Beograd do Bagdada.<br />
Množična dokumentacija se je pošiljala z<br />
letalskim prevozom s pomočjo podatkov<br />
iz izposojenega računalnika v sosednji<br />
podobni bazi. Dokumentacija se je nanašala<br />
predvsem na tehnično in drugo izvedbeno<br />
dokumentacijo, na obračun plač in nasploh<br />
poslovanje, vezano na ta projekt. Delo je<br />
bilo razdeljeno med matične organizacije<br />
po skupnem dogovoru med sodelujočimi<br />
podjetji v Sloveniji.<br />
Ob tej, sicer strjeni, predstavitvi tega projekta<br />
in ob obujanju spominov, moram nekoliko<br />
dopolniti vaše prvo vprašanje, ki ste ga<br />
začeli z: »Vse je enkrat prvič«. Res je, moja<br />
vključenost pri tako velikem projektu je bila<br />
prva. Ko podoživljam ta projekt, mi kar uide<br />
oouuuaaahhh …<br />
V najinem pogovoru ste<br />
večkrat omenili gradbene<br />
projekte, med drugim tudi<br />
projekte izgradnje avtocest<br />
Slovenije. Lahko trdimo, da je<br />
to največji gradbeni podvig<br />
Slovenije vseh časov?<br />
Odgovor je lahko samo eden – nedvomno je<br />
tako. Pred samim projektom moramo najprej<br />
omeniti program več projektov izgradnje<br />
vrste avtocestnih odsekov. Imeli smo dovolj
60<br />
usposobljenega kadra, dobre projektante,<br />
inženiring, projektno vodenje in vse ostalo,<br />
kar je za takšen projekt bilo potrebno. To<br />
velja predvsem za SCT in seveda za njegove<br />
soizvajalce. Pa tudi državna uprava, ki je v<br />
skladu s svojimi pristojnostmi bila vključena<br />
v ta program projektov, je usklajeno izvajala<br />
svoje aktivnosti, kakor jih je zahtevala<br />
takratna zakonodaja in drugi predpisi. Treba<br />
pa je omeniti, da gradnja avtocest ni potekala<br />
zvezno. Tako so bili do leta 1972 najprej<br />
zgrajeni odseki Vrhnika-Štampetov most,<br />
Štampetov most-Unec; Unec-Postojna,<br />
Postojna-Razdrto, potem polovični del<br />
avtocestnega odseka Hoče-Levec, sledila<br />
je gradnja preostalega dela avtoceste na<br />
Štajerskem, v Prekmurju in na Gorenjskem,<br />
predvsem z izvajalci iz Slovenije. Škoda …<br />
Težko mi je nadaljevati za takim začetkom<br />
z nedokončano povedjo. Takšnega<br />
gradbeništva namreč danes v Sloveniji žal<br />
ni, čeprav sedanji projekti, kot so gradnja<br />
avtoceste Draženci-MMP Gruškovje, remonti<br />
na avtocestah, gradnja hidroelektrarn<br />
na spodnjem toku Save, projekt gradnje<br />
tovarne avstrijskega podjetja MAGNA itd.<br />
kažejo na to, da se gradbena industrija v<br />
Slovenji ponovno razvija. Končno nas čaka<br />
še projekt železniške proge Koper-Divača in<br />
vrsta drugih infrastrukturnih objektov.<br />
Kljub vsemu se moram<br />
vključiti še z enim<br />
»primerjalnim« vprašanjem.<br />
Je morebiti le največji<br />
gradbeni podvig izgradnje<br />
železniških prog, pri čemer<br />
mislim predvsem na izgradnjo<br />
železniške povezave z<br />
Dunajem?<br />
(Smeh) Če mislite na progo, ki je potekala<br />
od Dunaja do Trsta z odprtjem 1848, potem<br />
je tisti davni projekt zelo primerljiv, saj v<br />
sedanjem stoletju še vedno ne moremo<br />
priti v Trst iz Ljubljane z vlakom po tisti trasi,<br />
ampak nam iskalnik na spletu svetuje pot<br />
preko Jesenic, Avstrije in Italije do želenega<br />
Trsta. Ostajam pri odgovoru, ki sem ga dal,<br />
ko ste me vprašali za Avtocestno omrežje<br />
Slovenije in se začne z »brez dvoma«. Ob<br />
vašem vprašanju se mi je porodila misel,<br />
predlog, kakorkoli bi temu rekli. Se Slovenci<br />
zavedamo tega podviga, naših takratnih<br />
zmožnosti za takšen program projektov ali<br />
vidimo sedaj samo zastoje in prisluhnemo<br />
kritikam, kaj se dogaja na cestah? Poznamo<br />
današnje izredno uspele projekte, na katere<br />
smo lahko ponosni in so veliki prispevki<br />
razvoju Slovenije? In to projekte na zelo<br />
različnih področjih.<br />
IPMA z novim letom uvaja<br />
novosti v vsebini in<br />
postopkih certificiranja za<br />
projektne managerje. Gre za<br />
dopolnjeno strukturo znanj<br />
in usposobljenosti ICB 4.0.<br />
Kakšne so te dopolnitve glede<br />
na ICB 3.0, ki velja sedaj?<br />
Prehod iz ICB 3.0 na ICB 4.0 je bil zahteven<br />
razvojni projekt IPMA. V ta projekt sem<br />
bil vključen s strani ZPM kot član delovne<br />
skupine, ki je proučevala predvsem sklop<br />
vedenjskih kompetenc. Zasedanja so se<br />
praviloma dogajala vsakih 6 mesecev na<br />
različnih koncih sveta po načelu doseganja<br />
minimalnih skupnih standardov, ki bi bili<br />
sprejemljivi za vse organizacije članice IPMA<br />
in tako neposredno uporabni na povezavah<br />
na internetu kot enoten standard, vsaka<br />
članica pa ima do teh standardov prost<br />
dostop. Osebno sem bil od kongresa IPMA<br />
leta 2007 v Krakovu na Poljskem, ko smo<br />
še iskali skupne rešitve v standardu ICB<br />
3.0 do zadnjega srečanja v Rotterdamu<br />
leta 2014, ko se je oblikovala ožja skupina<br />
strokovnjakov za izdelavo in redakcijo<br />
končnega besedila v angleščini, prisoten<br />
na več srečanjih delovnih skupin. Vmes je<br />
forum – zbor delegatov IPMA Council of<br />
delegates potrjeval posamezne odločitve.<br />
Vse organizacije članice pa so bile vsakokrat<br />
pozvane, da sporočijo svoje pripombe na<br />
trenutno dogovorjena določila, ki smo jih<br />
na naslednjem zasedanju delovnih skupin<br />
lahko upoštevali v okviru možnosti, saj<br />
so bile pripombe včasih tudi diametralno<br />
nasprotne. Končna varianta standarda<br />
je bila sprejeta ob 50-letnici ustanovitve<br />
organizacije IPMA v Panami septembra<br />
2015. Takrat je bil sprejet tudi terminski<br />
načrt za uvedbo standarda v posameznih<br />
združenjih – članicah IPMA. Slovenija mora<br />
tako v letu <strong>2018</strong> preiti na novi standard, saj je<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
61<br />
trenutna organizacija Certifikacijskega telesa<br />
v ZPM oziroma Programa IPMA SloCert bila<br />
validirana v septembru 2013 z veljavnostjo<br />
petih let.<br />
Bojim se, da v tem intervjuju ni dovolj prostora,<br />
da bi navedel vse razlike med standardom<br />
ICB 3.0 in ICB 4.0, saj šteje celoten standard,<br />
objavljen na spletu na >>> povezavi 440<br />
strani. Standard ICB 3.0 je dostopen z<br />
glavnimi definicijami na >>> povezavi.<br />
Razlika je že v naslovu, saj pomeni v verziji 3.0<br />
kratica ICB naslov IPMA Competence Baseline<br />
pri ICB 4.0 pa pomeni kratica ICB Individual<br />
Competence Baseline, torej s poudarkom<br />
osebe, ki se ravnajo po tem standardu. Po<br />
celotnem številu kompetenc so razlike v<br />
številu in razvrstitvi kompetenc v skupine,<br />
in sicer pri ICB 3.0 20 tehničnih kompetenc,<br />
15 vedenjskih in 10 kompetenc okolja ali<br />
okoljskih kompetenc, pri standardu ICB 4 pa<br />
so kompetence razvrščene v tri drugačne<br />
skupine – 5 jih je vizionarskih (Perspective),<br />
10 osebnih (Individual) in 14 izkustvenih<br />
(Practice). Primerjava se torej nanaša le na<br />
dosedanje in nove kompetence, pri čemer je<br />
očitno, da smo nekatere dosedanje združili v<br />
nove, ki združujejo nekdanje, nekatere pa so<br />
nove.<br />
Pomembno je, da je nabor prilagojen celotni<br />
vsebini standarda in da so nedvomno že<br />
pridobljeni certifikati po standardu ICB 3.0.<br />
Tisti, ki so v fazi pridobivanja, bodo veljavni<br />
pet let od zaključenega postopka certificiranj,<br />
zatem pa bo recertifikacija izvedena skladno<br />
s standardom ICB 4.0. Časa za študij novega<br />
standarda bo za vsakogar, ki želi obnoviti<br />
certifikat gotovo dovolj. Le na spletno stran<br />
bo treba pogledati z vpeljane novosti.<br />
Kaj je združenje ICEC, njegova<br />
vizija, poslanstvo, dejavnost?<br />
Člani tega združenja<br />
ravno tako delujejo na<br />
projektih. Obstaja povezava,<br />
sodelovanje med IPMA in<br />
ICEC? Vaše sodelovanje s tem<br />
združenjem?<br />
ICEC je Mednarodno združenje za stroškovno<br />
inženirstvo, nadzor količin in projektni<br />
management, ki promovira sodelovanje<br />
med nacionalnimi in mednarodnimi<br />
organizacijami članicami s področja<br />
stroškovnega inženirstva, nadzora količin<br />
in projektnega managementa. Ta svetovna<br />
organizacija je bila ustanovljena leta 1976.<br />
Več o tem lahko najdemo na spletnih straneh<br />
na povezavi http://<strong>www</strong>.icoste.org/<br />
Gre torej za neprofitno in nepolitično<br />
organizacijo, ki s svojim delovanjem združuje<br />
organizacija članice podobno kot IPMA. Za<br />
ZPM je pomembno, da je tudi naše združenje<br />
članica te svetovne organizacijo z več kot 40<br />
članicami. Organizacijsko je razdeljena na<br />
štiri regije, in sicer regija 1 sta severna in južna<br />
Amerika, regija 2 zajema Evropo in Bližnji<br />
vzhod, regija 3 Afriko in regija 4 predstavlja<br />
Azija in Oceanija.<br />
Z vidika Slovenije in našega združenja je<br />
vredno omeniti 1. Globalni skupni kongres<br />
organizacij ICEC & IPMA, ki je bil aprila 2006 v<br />
Ljubljani, kjer sem sodeloval kot predsednik<br />
organizacijskega odbora, programski svet<br />
pa je vodil prof. Brane Semolič. Sodelovalo je<br />
prek 200 udeležencev. Lokacija izvedbe pa je<br />
bila Linhartova dvorana Cankarjevega doma.<br />
Moje sodelovaje se je nadaljevalo še v<br />
naslednjih letih. Najprej na že omenjeni<br />
funkciji, potem pa na različnih mestih<br />
v izvršnem vodstvu organizacije, kot<br />
tehnični podpredsednik, administrativni<br />
podpredsednik do aktualne trenutne funkcije<br />
direktorja ICEC/IPMA, s ciljem nadaljevanja<br />
dela na skupnih profilih strokovnjakov. Kako<br />
bo potekalo nadaljnje sodelovanje še ne<br />
vem, a upam na nove izzive.<br />
Lahko govorimo o sodelovanju, povezovanju<br />
IPMA z ICEC? Obe združenji se ukvarjata<br />
s projekti. Kaj je tu skupnega in kaj<br />
specifičnega?<br />
Na kratko bi lahko rekel, da so standardi<br />
ICEC usmerjeni strogo specialistično<br />
na posamezno stroko, kot je stroškovni<br />
inženiring ali kontrola količin opravljenih<br />
del in posledično bolj upoštevajoč podobne<br />
elemente bolj s tehničnega vidika. Vedenjske<br />
kompetence pa so nekako manj pomembne,<br />
čeprav vemo, kako pomembni so medčloveški<br />
odnosi pri vodenju projektov. Po drugi strani
62<br />
tudi pri nas razmišljamo, da je za dobro<br />
vodenje projektov v določenih panogah<br />
nujno potrebno poznavanje stroke, saj si<br />
težko predstavljamo, da bo uspešen vodja<br />
gradbenega projekta npr. ekonomist ali<br />
pa projekt raziskave vremenskega okolja<br />
upravljal nekdo, ki ne pozna osnovnih znanj<br />
o nastajanju oblakov ali npr. tajfunov.<br />
Torej, standardi ICEC so nekako bližje<br />
specializaciji, vendar mislim, da je nadaljnje<br />
sodelovanje ICEC IPMA še možno in tudi<br />
dobrodošlo.<br />
Projektov je vedno več. Ta<br />
izredno preprosta ugotovitev<br />
velja za skorajda vsa področja<br />
delovanja človeštva. Pri tem<br />
ne moremo mimo dejstev, da<br />
je vedno večja raznolikost<br />
projektov. Tako zasledimo<br />
npr., raziskovalno-razvojne<br />
projekte, gradbene projekte<br />
prometne infrastrukture,<br />
projekte razvoja izdelkov,<br />
projekte, povezane z<br />
razreševanjem problematike<br />
varovanja okolja, projekte<br />
razreševanja socialnih<br />
problemov in še bi lahko<br />
naštevali. Pogosto so<br />
projekti združeni v programe<br />
projektov ali projektne<br />
portfelje. Dejstvo je, da<br />
so za projekte potrebna<br />
specialistična znanja, ki pa<br />
jih seveda projektni manager<br />
ne more celovito obvladati.<br />
Projekti potrebujejo nova<br />
znanja in z njimi nova<br />
znanja tudi mi pridobimo.<br />
V razvoju projektnega<br />
managementa je bil poudarek<br />
na vzpostavitvi nekakšnega<br />
»univerzalnega« modela<br />
projektnega managementa,<br />
ki bi bil uporaben za vse<br />
vrste projektov. Je takšen<br />
projektni management možno<br />
vzpostaviti?<br />
V IPMA je še pred nekaj leti prevladovalo<br />
mnenje, da je možno vzpostaviti<br />
takšen, povejva »univerzalni projektni<br />
management«, kakor ste izpostavili. Sam<br />
sem mnenja, da to pravzaprav ni mogoče.<br />
Lahko sicer trdimo, da je nekaj skupnega,<br />
univerzalno uporabnega pri organizacijskih,<br />
metodoloških, procesnih in drugih rešitvah,<br />
vendar je le potrebna prilagoditev. Kot<br />
primer vzemimo samo raziskovalno razvojni<br />
projekt, pri katerem sodelujejo znanstveniki<br />
iz več držav, projekt postavitve robotizirane<br />
proizvodnje, projekt virtualnega poslovnega<br />
povezovanja ali projekt razvoja in uvedbe<br />
novega srčnega spodbujevalnika, kar so<br />
zdravstveni strokovnjaki razvili v Sloveniji.<br />
Organizacijske in druge rešitve je potrebno<br />
prirediti značilnostim projektov in predvsem<br />
kompleksnosti projektov. To velja še posebej<br />
za programe projektov in portfelje projektov.<br />
V ICEC je ta prilagoditev prisotna že od<br />
začetka tega združenja. Opaziti je tudi, da<br />
se organizacijske, metodološke in druge<br />
rešitve nekoliko razlikujejo in prilagajajo<br />
specifičnim projektnim okoljem. Že to, da se<br />
med seboj razlikujejo zakonodaja, predpisi,<br />
standardi ipd., ki vplivajo na oblikovanje,<br />
zagon in izvajanja projektov, kaže na to.<br />
Ob zaključku najinega<br />
pogovora sem vedno bolj<br />
prepričan, da vas delo,<br />
povezano s projekti in<br />
projektnim managementom<br />
izredno zanima, predvsem pri<br />
njegovem razvoju. Delujete<br />
pa tudi kot ocenjevalec<br />
poslovne odličnosti itd.<br />
Postavil bi vam preprosto, a<br />
ne preveč osebno vprašanje.<br />
Kako vse to zmorete in kaj vas<br />
pri tem vodi?<br />
Težko, vendar tudi v tem uživam! Morda je<br />
koristno sodelovanje in soustvarjanje tudi<br />
na drugih področjih, kjer delujem in mi<br />
morda pomenijo pravočasno sprostitev, ko<br />
se napotim na pot s kolesom ali kaj zapojem<br />
ali živim za kak pevski zbor, ali npr. vodenje<br />
izdajateljskega sveta Gradbenega vestnika<br />
ali revije Acta Sructilla (JAR) ali pa grem<br />
deskat na snegu …<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
63<br />
PRVI IZBOR<br />
PROJEKTNI MANAGER LETA<br />
V SLOVENIJI<br />
INTERVJU S PREJEMNICO NAGRADE<br />
»PROJEKTNA MANAGERKA LETA 2016<br />
dr. Igor Vrečko<br />
Priznanja, nagrade, pohvale, odlikovanja, medalje in podobne pozornosti, nimajo pomena<br />
samo za tistega ali tiste, ki jih prejmejo, temveč imajo pomen tudi za področja, na katerem<br />
so prejemniki teh pozornosti delovali, za organizacije, znotraj katerih so prejemniki delovali,<br />
pa tudi za organizacije, ki pozornosti podeljujejo. Imajo pa te pozornosti tudi širši pomen –<br />
predvsem dokazujejo, kaj lahko posamezniki ali timi zmorejo. Za marsikoga so pomembna<br />
spodbuda in vzvod za krepitev samozaupanja, njihove prejemnike pa dodatno opomnijo, da<br />
so lahko ponosni na svoje dosežke.<br />
Vsa pozornost v zvezi s podelitvijo priznanj je povezana z besedo »naj«, saj to pozornost<br />
dajemo tistim, ki so najboljši, najbolj izvirni, ki so izredni in so se posebno izkazali. Ta<br />
razmišljanja se porodijo vsakokrat, ko razglabljamo, komu in zakaj smo podelili priznanje. Biti<br />
najboljši, je zelo težko, a tudi presoditi, kdo je najboljši, ni enostavno.<br />
Na Projektnem forumu 2017 smo v Slovenskem združenju za projektni management prvič<br />
podelili priznanje za najboljšo projektno managerko v letu 2016 in za najboljšega mladega<br />
projektnega managerja v letu 2016. Kakšni so kriteriji za izbor, za določitev, kaj vse spada<br />
pod »naj«, je lahko izredno zapleteno vprašanje. Mednarodno združenje IPMA –International<br />
Project Management Association, katerega članica je tudi naše slovensko združenje,<br />
podeljuje to priznanje že od leta 2013. Na predhodno vprašanje so našli odgovore, zato smo<br />
v Slovenskem združenju za projektni management ob ocenjevanju letošnjih kandidatov<br />
preprosto prevzeli IPMA kriterije in način podeljevanja priznanj.
64<br />
Finalisti izbora NPM2017 (od leve prosti desni): Martina Stupica Gregorič (NLB), Enes Rakovič<br />
(Steklarna Hrastnik), Cvetka Žerajič (Krka), Uroš Kušar (Litostroj Power), Teja Povhe Slamar<br />
(Plastika Skaza) in Katja Čerpnjak (Krka).<br />
V finale izbora se je uvrstilo šest kandidatov. V kategoriji Projektni manager leta 2016 so to<br />
bili Martina Stupica Gregorič iz podjetja NLB d. d., Enes Rakovič iz Steklarna Hrastnik d. o. o.<br />
in Cvetka Žerajič iz Krka d. d. V kategoriji Mladi projektni manager leta 2016 pa so finalisti<br />
bili Uroš Kušar iz Litostroj Power d. o. o., Teja Povhe Slamar iz Plastike Skaza d. o. o. in Katja<br />
Čerpnjak iz Krka, d. d.<br />
Odločitev o tem, kateri izmed samih odličnih kandidatov si kot prvi v Sloveniji zasluži<br />
laskavi naziv projektni manager leta, je bila izjemno težka. Komisija je dolgo razpravljala in<br />
tehtala vse kriterije izbora, preden je zmogla dovolj objektivno sprejeti odločitev. Priznanje<br />
Projektni manager leta 2016 in Mladi projektni manager leta 2016 sta prejela mag.<br />
Cvetka Žerajič iz podjetja Krka, tovarna zdravil, d. d., Novo mesto in Uroš Kušar iz podjetja<br />
Litostroj Power, d. o. o., Ljubljana.<br />
mag. Cvetke Žerajič,<br />
namestnica tehničnega direktorja in<br />
direktorica Vodenje investicij<br />
Od Slovenskega združenja za<br />
projektni management ste<br />
prejeli priznanje Projektna<br />
managerka leta 2016. Gre za<br />
priznanje za vaše dolgoletno<br />
delo, povezano s projekti<br />
in s projektnim izvajanjem<br />
strategij v podjetju, kjer<br />
ste zaposleni. Seveda gre<br />
za podjetje Krka, tovarna<br />
zdravil, d. d., Novo mesto, v<br />
katerem ste izredno vključeni<br />
v vodenje in izvajanje<br />
projektov in programov<br />
projektov. Prejeto priznanje<br />
se navezuje tudi na vaš<br />
prispevek pri razvoju in<br />
uvedbi projektnega dela, ne<br />
samo v Krki, pač pa tudi širše<br />
v regiji. Ne moremo mimo<br />
tega, da vas vprašamo, koliko<br />
na vaše osebno zadovoljstvo<br />
vpliva misel, da vas okolica,<br />
tudi širša strokovna okolica,<br />
prepoznava kot izjemno<br />
uspešno pri svojem delu, pri<br />
delu projektne managerke;<br />
celo tako uspešno, da dobite<br />
naziv najboljša projektna<br />
managerka leta? Ali pa vam<br />
to ni toliko pomembno in<br />
je dovolj, da si sama lahko<br />
rečete, da ste projekt dobro<br />
izvedli? Zavedamo se, da je<br />
vprašanje zelo osebno, pa<br />
vendar morebiten odgovor<br />
razkriva pomembne elemente<br />
motivacije projektnih<br />
managerjev.<br />
Veliko osebnega zadovoljstva občutim<br />
vedno, ko uspešno zaključim projekt.<br />
Uspešno zaključen je zame projekt, pri<br />
katerem so doseženi cilji in namen in prinaša<br />
korist podjetju. Seveda, če te potem okolica<br />
tako v podjetju kot tudi širša strokovna<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
65<br />
prepozna in ti izreče priznanje, je pa to še<br />
dodatna spodbuda in velik motivacijski<br />
faktor.<br />
Po kakšnih kriterijih in na<br />
osnovi česa bi vi ocenjevali<br />
svoje sodelavce ali koga<br />
drugega ob izbiranju<br />
najboljšega projektnega<br />
managerja?<br />
Dober projektni vodja je po mojem mnenju<br />
tisti, ki bo z dobro pripravo projekta in s<br />
planiranjem aktivnosti na projektu, ustreznim<br />
obvladovanjem tveganj, spremljanju<br />
aktivnosti in pravočasnem ukrepanju, s<br />
stalno prisotnostjo in z veliko angažiranostjo<br />
pri nadzoru nad izvajanjem del in porabo<br />
stroškov na projektu, z uspešno motivacijo<br />
članov tima in doseganjem dobrega<br />
sodelovanjem vseh vključenih uspešno<br />
realiziral cilje projekta. Koristno je tudi<br />
poznavanje stroke. Mora pa imeti tudi visoka<br />
etična načela in moralno integriteto.<br />
Kako vaši sodelavci, predvsem<br />
pa vodstvo podjetja, doživljajo<br />
in ocenjujejo vaš prejeti naziv<br />
Projektna managerka leta<br />
2016?<br />
Sodelavci in nadrejeni z zadovoljstvom<br />
sprejemajo odločitev za to nagrado, ker v tem<br />
vidijo potrditev dobrega skupnega dela, saj je<br />
vodenje projektov skupinsko delo, kjer mora<br />
vsak član odigrati svojo vlogo. Istočasno pa je<br />
to zaveza, da stalno iščemo načine, kako svoje<br />
delo izboljšati in delati še bolj učinkovito.<br />
Biti dober pri svojem delu,<br />
morda celo najboljši, je<br />
zagotovo pomembna osebna<br />
vzpodbuda za nadaljnjo<br />
izjemno aktivacijo. Je pa<br />
vaše delo in uspešnost tega<br />
dela, nekoliko poenostavljeno<br />
rečeno, vezano na<br />
povezovanju vaših in zunanjih<br />
posameznikov, ki so vključeni<br />
v izvajanje projektov. Kako<br />
bi ocenili njihovo vlogo pri<br />
pridobitvi vašega priznanja?<br />
Seveda velja vedno znova poudariti, da<br />
nagrada Projektni manager leta ni nagrada,<br />
ki bi jo prejela samo ena oseba in za katero<br />
bi bila zaslužna samo ena oseba – namreč<br />
tista, ki formalno dobi ta naziv. Gre dejansko<br />
za nagrado, ki priteče: a) celotnemu<br />
projektnemu timu, s katerim je prejemnik<br />
nagrade projektni manager leta intenzivno<br />
sodeloval ob snovanju in izvajanju projekta,<br />
b) vsem strokovnim sodelavcem, ki so na<br />
projektu sodelovali ob izvajanju projektnih<br />
aktivnosti ter ob tem učinkovito in kreativno<br />
razvijali rešitve, ki jih je zahteval projekt, c)<br />
drugim udeležencem na projektu, ki so morali<br />
v času projekta sprejemati težke strateške<br />
in projektne odločitve, se hitro odzivati ter<br />
podajati strokovne in druge sugestije. Gre<br />
torej za nagrado, ki si jo prisluži širša skupina<br />
ljudi. Praviloma se je začasno združila okoli<br />
projekta, ki g aje vodila pač ena oseba – in ta<br />
dejansko v imenu vseh navedenih prevzame<br />
pozornost z nazivom Projektni manager leta.<br />
Nagrado Projektni manager leta pa moramo<br />
dojemati še z drugega zornega kota. Ne<br />
govorimo namreč samo o nagradi, ki bi<br />
jo podeljevalo Slovensko združenje za<br />
projektni management. Formalno gledano<br />
je to že res tako, a ob tem je res tudi, da je<br />
že sama odobritev ali še bolje spodbuditev<br />
posameznika in projektnega tima, da se<br />
poteguje za pridobitev naziva projektni<br />
manager leta, pravzaprav pohvala oziroma<br />
nagrada, ki jo najvišja vodstva družb<br />
izkažejo posamezniku in projektnemu timu<br />
za odličnost delovanja na projektu družbe.<br />
Izbor Projektni manager leta predstavlja torej<br />
pomembno novo sredstvo, ki ga imajo na<br />
voljo najvišja vodstva družb, da se zahvalijo<br />
svojim najboljšim projektnim managerjem<br />
in jih tudi na tak način izpostavijo. Lahko pa<br />
rečemo tudi drugače – gre za pomembno<br />
sredstvo v smeri dodatnega spodbujanja<br />
in motiviranja projektnih managerjev in<br />
članov projektnih timov, da še bolj zavzeto in<br />
predano sodelujejo na projektih.
66<br />
K o n f e r e n c e s p o d r o č j a<br />
p r o j e k t n e g a m a n a g e m e n t a v<br />
S l o v e n i j i i n v t u j i n i<br />
SENET KONFERENCA<br />
NA BRIONIH<br />
4 th SENET Conference<br />
Brijuni Island, Croatia, June 7 th – 9 th , <strong>2018</strong><br />
IPMA Regional Conference on Project Management – Central &<br />
South - East Europe “Project Management for Society Development”<br />
THE HISTORY<br />
The SENET Association was founded in the year 2000., with the aim to promote and facilitate<br />
development of the Project Management profession in the regions of Central and South -East<br />
Europe. The SENET brings together IPMA associations members from Poland, Czech Republic,<br />
Slovakia, Hungary, Slovenia, Croatia, Serbia, Bosnia and Herzegovina, Romania, Bulgaria,<br />
Greece and Turkey. The first SENET Conference was held in Ljubljana, Slovenia and it was<br />
dedicated to “Regional Development and Restructuring Projects”. The second Conference was<br />
organized in Cavtat, Croatia and focused on “Development of Project Management Profession<br />
in Transition Economy”, while the third one presented the topic “Project Management Paving the<br />
way European Union” in Bratislava, Slovak Republic.<br />
CONFERENCE TOPICS<br />
There are several main topics covered by the 4 th SENET Project Management Conference:<br />
• Project Management for Driving Business Success and Serving Community Needs<br />
• Advancing PM Competences<br />
• Regional Projects – Multy Win Opportunity for Stakeholders<br />
• PM Certification – Future Trends<br />
• Products and Services for PM Profession Support<br />
• Research in PM – State of Art and Future Trends<br />
• PM in Practice<br />
CONFERENCE GOALS<br />
• Endorse the development of the project management profession in the region<br />
• Employ the potential of the project management profession for society development<br />
• Share experiences and practices suitable and proven in project management<br />
• Learn about the recent trends in project management<br />
• Present new ideas, concepts, methods and tools gathered trough research or practice<br />
• Provide stronger visibility of the project management profession in the region<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
67<br />
WHO SHOULD ATTEND<br />
• Project managers, project owners, consultants, academics and practitioners dealing with<br />
PM topics<br />
• Representatives of local and state authorities, searching for PM competences<br />
• Representatives of business and finance, developers looking for PM<br />
• Members of local project management associations<br />
• Representatives of companies developing products and services to support the PM<br />
profession<br />
• Clients interested in projects in the region of Central and South - East Europe<br />
BENEFITS FOR PARTICIPANTS<br />
• Cross regional informing and networking<br />
• Select between two streams, either presentations or workshops, focused on hot PM topics<br />
• Knowledge about the PM products and services<br />
• Collect information or take part in IPMA 4LC certification (local participants)<br />
• Learn about the current and future trends in the PM profession development<br />
• Plan joint projects and activities<br />
IMPORTANT DATES FOR SUBMITTING ABSTRACTS<br />
The Conference is composed of two main streams. The first stream is reserved for<br />
presentations submitted by academics and practitioners. It is supposed that academics<br />
should submit papers, those will be reviewed, while practitioners can choose between paper<br />
and presentation or presentation only. All accepted papers / presentations will be published<br />
in a proceeding book in electronic form within 3 months after the Conference.<br />
• Deadline for submitting abstracts for presentations (Academic or Professional)<br />
Mar 1 st , <strong>2018</strong><br />
• Notification of acceptance<br />
Mar 15 th , <strong>2018</strong><br />
• Deadline for submitting full papers (Academic) or presentations (Professional)<br />
May 1 st , <strong>2018</strong><br />
• Deadline for submitting final revised papers (Academic) or presentations<br />
(Professional)<br />
Jun 1st, <strong>2018</strong><br />
The planned time for each presentation is 30 minutes and it includes q/a.<br />
The best papers will be selected for publishing in expanded form, in the OTMC journal<br />
(https://<strong>www</strong>.degruyter.com/view/j/otmcj) or European Project Management Journal<br />
(http://epmj.org/ ).<br />
Submission of abstracts, papers and presentations should be sent to: senet@capm.hr<br />
IMPORTANT DATES FOR WORKSHOP PROPOSAL<br />
The second stream is planned as a series of workshops. The minimum time for each workshop<br />
is 2 hours, while the maximum is 4 hours (includes presentations, discussion and q/a).<br />
• Deadline for workshop proposals is Mar 1 st , <strong>2018</strong><br />
• Workshop approval by March 15 th , <strong>2018</strong><br />
• Preparation and delivery of materials May 1 st , <strong>2018</strong><br />
Submission of workshop proposals should be sent to: senet@capm.hr<br />
INFORMATION ABOUT THE CONFERENCE VENUE AND DATE<br />
4t h SENET Conference - Brijuni Island, Croatia (Istria, North Adriatic), June 7 th – 9 th , <strong>2018</strong>.<br />
The opening will be on Thursday, June 7 th at 4:00 PM<br />
For additional information about national Park Brijuni Island please visit<br />
http://<strong>www</strong>.np- brijuni.hr/en/ or https://hr.wikipedia.org/wiki/Brijuni
68<br />
LOCAL ORGANIZER<br />
The local organizer for the 4 th SENET is the Croatian Association for Project Management<br />
(CAPM), Zagreb, Croatia (<strong>www</strong>.capm.hr ).<br />
You are invited to address all questions or enquiries about the Program, about the SENET<br />
Association or IPMA to the following email: senet@capm.hr<br />
For urgent calls please use the following mobile phone:<br />
Mladen Radujković +385 91 251 2351<br />
REGISTRATION & CONFERENCE FEE<br />
Registration is required for all participants. You can register as a Conference Sponsor or<br />
Conference Exhibitor or Conference Participant or Student or Companion by emailing the<br />
REGISTRATION FORM to the Conference official travel agent BTRAVEL: Mirjana.Herencic@<br />
btravel.pro ; phone: +385 99 4926 680<br />
Conference Fee for SENET participants: 150 EUR<br />
Conference Fee includes: Program and Social Part (Welcome and Conference Dinner, Coffee<br />
Breaks, e-Proceedings)<br />
USEFUL INFORMATION: TRAVEL AND ACCOMMODATION<br />
You can book your accommodation with the official travel agency BTRAVEL:<br />
Mirjana.Herencic@btravel.pro ; phone: +385 99 4926 680<br />
Code for reservation: SENET<br />
The number of rooms at hotels are limited, participants are advised to make early<br />
booking to get reduced price until March 1st, <strong>2018</strong>.<br />
After March 1st, <strong>2018</strong> we cannot guarantee the reduced price<br />
for accommodations.<br />
Since there are no car on Brijuni Island you must park your car at National park special<br />
parking lot at Fažana Harbour. From the Fažana Harbour there is daily boat service to Brijuni<br />
Island. The boat schedule can be found on the following link:<br />
<strong>www</strong>.np-brijuni.hr/en/boat_transfer .<br />
The closest airport is Pula airport. If you need transfer Pula airport – Fažana Harbour or later<br />
boat service to Brijuni, please contact Ms. Mirjana Herenčić.<br />
4 TH SENET CONFERENCE INTERNATIONAL PROGRAM COMMITTEE<br />
• ZPM Slovenia – Igor Vrečko<br />
• FOVOSZ Hungary – Gergely Németh<br />
• SPPR Slovakia - Robert Kormanak, Silvia Drahosova<br />
• YUPMA Serbia – Petar Jovanović, Ivana Berić<br />
• UUP Bosnia and Herzegovina - Slobodan Lukić, Žanesa Ljevo<br />
• SPR Czech R. - Petr Chlupatý<br />
• CAPM Croatia – Mladen Radujković, Rebeka Vlahov, Mladen Vukomanović<br />
• PM Greece – John Paris Pantouvakis<br />
• IPMA Poland - Joanna Rzempała<br />
• PM Romania – Constanta Bodea<br />
• EPMJ Journal – Vladimir Obradović<br />
• OTMCJ Journal – Mladen Vukomanović.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
69<br />
PROJEKTNO VODENJE V PRAKSI -<br />
KONFERENCA<br />
O bvladovanje multi-projektnega okolja in<br />
razpoložljivosti virov sta med najbolj zahtevnimi področji<br />
programskega in projektnega managementa. Organizacije<br />
imajo pogosto preveč projektov v izvedbi, kar pomeni, da so<br />
projektni viri prezasedeni, zamiki na enem projektu pa pomenijo premike tudi pri drugih<br />
projektih. Trg in kupci medtem ne čakajo, da bodo organizacije obvladale svoje izzive multiprojektnega<br />
dela, temveč se preusmerijo k tistim organizacijam, pri katerih teh težav ne<br />
občutijo.<br />
Nove metode upravljanja virov so zato še posebej<br />
zanimive. Nizozemski podjetnik in raziskovalec, Jan<br />
Willem Tromp, je razvil metodo oziroma koncept<br />
za upravljanje multi-projektnega okolja (Epicflow)<br />
in za upravljanje virov (Resource Control). Na 9.<br />
konferenci Projektno vodenje v praksi bo Jan<br />
Willem Tromp, ki ima veliko izkušenj v neprestanem<br />
izboljševanju manegiranja več-projektnih okolij,<br />
eden od uvodnih govorcev s prispevkom How<br />
to Manage a Multi-Teaming Environment in<br />
izvajalec ene od delavnic z naslovom What is the<br />
Problem and Solution to Manage a Multi-Teaming<br />
Environment.<br />
Spoj projektnega in produktnega<br />
vodenja<br />
V multi-projektno okolje pogosto vstopajo tudi<br />
udeleženci izven organizacij, kot npr. dobavitelji, ali<br />
pa udeleženci ostalih delov upravljanja organizacij,<br />
kot npr. produktno vodenje. Pogosto pa tudi oboji<br />
hkrati. Svoje več kot 20-letne izkušnje na področju<br />
spoja projektnega in produktnega vodenja s<br />
poudarkom na integraciji dobaviteljevih timov<br />
v razvoju bo predstavil Milos Tipsarevic, ki živi in<br />
dela v UK in po svetu (npr. v Fordu in Danfossu)<br />
s prispevkom Effective supplier integration in a<br />
multi project organization.
70<br />
Primeri iz projektne prakse<br />
Multi-projektno okolje je v skupini Iskratel izredno zahtevno zaradi več<br />
različnih produktnih vertikal, ki prinašajo s seboj različne zahteve strank,<br />
različne vrste projektov, ki zahtevajo tudi različne projektne pristope, tako klasične, kot tudi<br />
razvojne z agilnimi metodologijami; poleg tega pa se projekti izvajajo v več državah Evrope,<br />
Rusije in Azije. V predavanju Spoj projektnega in produktnega vodenja skupine Iskratel na<br />
strateškem in operativnem nivoju bo Borut Jarc, ki ima več kot 24 let izkušenj na področju<br />
upravljanja in vodenja različnih projektov, prikazal, kako so raznolikost metodologij reševali<br />
v navodilih za izvajanje različnih projektov in potek enega izmed njih, kot primer dobre<br />
prakse izvedbe projekta in koordinacije z zunanjimi timi.<br />
Če morda lahko posamezen projekt še obvladujemo “peš” oz. “na roke«,<br />
pa v multi-projektnem okolju brez ustreznih orodij ne gre več. Orodij<br />
na področju projektnega vodenja in sodelovanja je res zelo veliko, a povsem slovenskih<br />
nekoliko manj. Zato smo lahko še toliko bolj veseli in v pričakovanju, kako se bo odrezala<br />
nova inovativna projektna aplikacija Control+ iz slovenskega start-up okolja, ki že pobira<br />
pozornost v svetu in doma, saj poleg upravljanja projektnega dela vključuje tudi elemente<br />
produktnega razvoja (priložnosti in stranke, delovni nalogi), vse v skladu z ISO standardi in<br />
revizijsko sledjo za tiste organizacije, ki to potrebujejo.<br />
Več informacij o konferenci: http://<strong>www</strong>.projektna-praksa.si/<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
71<br />
P r o g r a m Z P M I P M A<br />
Slovensko združenje za projektni management izvaja v okviru svojega programa<br />
IPMA® SloCert mednarodno veljavno in prepoznavno certificiranje za projektni management.<br />
Kandidati lahko v procesu certificiranja pridobijo certifikate za različna področja in ravni<br />
certificiranja in sicer:<br />
Področje<br />
Projekt Program projektov Portfelj projektov<br />
A<br />
Certificirani direktor<br />
projekta<br />
Certificirani direktor<br />
programa projektov<br />
Certificirani direktor<br />
portfelja projektov<br />
R<br />
a<br />
v<br />
e<br />
n<br />
B<br />
C<br />
Certificirani projektni<br />
manager – senior<br />
Certificirani projektni<br />
manager<br />
Certificirani manager<br />
programa projektov –<br />
senior<br />
Certificirani manager<br />
portfelja projektov –<br />
senior<br />
D<br />
Certificirani vodja<br />
projektne naloge<br />
Program certificiranja IPMA® SloCert se izvaja po standardu, pravilih in postopkih<br />
mednarodnega združenja International Project Management Association – IPMA, ki so<br />
dogovorjena in usklajena med vsemi članicami tega združenja, predstavljena pa v ICB 4.0 –<br />
Individual Competence Baselinein ICR 4.1 IPMA Certification Regulations.<br />
Certifikate za ravni A, B in C si lahko pridobijo osebe, ki izkazujejo ustrezno znanje s področja<br />
projektnega managementa in so delovale v okviru organizacije projektnega managementa<br />
v različnih družbah na posamičnih projektih, programih projektov ali portfeljih projektov.<br />
Certifikat ravni D pa si lahko pridobijo osebe, ki izkazujejo ustrezno znanje s področja<br />
projektnega managementa in so že bile ali pa predvidoma šele bodo vključene v organizacijo<br />
projektnega managementa pri opravljanju različnih projektnih nalog.<br />
Vse dodatne informacije je možno dobiti na spletni strani IPMA Slocert –<br />
http://zpm.si/ipma-slocert/, preko katere se izvede tudi prijava v postopek certificiranja.<br />
Informacije lahko dobite tudi preko elektronske pošte slocert@zpm-si.com.<br />
Rok za prijavo v 1. cikel postopka certificiranja v<br />
letu <strong>2018</strong> je 10. april <strong>2018</strong><br />
mag. Andrej Kerin, CSPM<br />
direktor programa IPMA® SloCert
72<br />
P r o g r a m P r o j e k t n a m r e ž a<br />
S l o v e n i j e<br />
20 LET IZHAJANJA REVIJE »PROJEKTNA MREŽA SLOVENIJE«<br />
doc. dr. Brigita Gajšek<br />
Revija Projektna mreža Slovenije je znanstvena,<br />
strokovna in informativna revija, ki bralcu<br />
raziskovalno, analitično in informativno ponuja<br />
znanje, izkušnje in informacije o projektnem<br />
managementu. Še več, daje mu tudi možnost, da<br />
svoje znanje in izkušnje deli z drugimi.<br />
Revija že polnih dvajset let izhaja v okviru<br />
založniške dejavnosti Združenja za projektni<br />
management Slovenije. Je osrednja in edina<br />
znanstveno-strokovna revija iz področja<br />
projektnega managementa v Sloveniji in v širši<br />
regiji. Kot takšna si glede na svojo dolgo tradicijo<br />
in pomembno vlogo pri kakovostnem razvoju<br />
projektnega managementa zasluži posebno<br />
pozornost in skrb za razvoj revije same. K temu ji<br />
bistveno pomagajo uredniki, ki si prizadevajo za<br />
razvoj revije in zbiranje kakovostnih prispevkov<br />
s področja projektnega managementa. V<br />
dvajsetletni zgodovini revije so se zvrstili štirje<br />
uredniki. V nadaljevanju predstavljamo njihov<br />
pogled na revijo ter izkušnje z urednikovanjem.<br />
Redni profesor dr. Jure Kovač<br />
je urednikoval med letoma<br />
1998 in 2007. V tem času si je<br />
revija Projektna mreža Slovenije<br />
pridobila razpoznavnost med<br />
strokovnjaki projektnega<br />
managementa, vzpostavil se je<br />
ustaljen ritem izhajanja.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
73<br />
Profesor dr. Jure Kovač s Fakultete za<br />
organizacijske vede Univerze v Mariboru<br />
svojo izkušnjo opisuje takole:<br />
Mesto revije v praksi in<br />
znanosti v času vašega<br />
urednikovanja?<br />
»Z ustanovitvijo Združenja za projektni<br />
management Slovenije se je začelo<br />
intenzivno vsebinsko vzpostavljanje<br />
posameznih področij dejavnosti združenja.<br />
Pomemben segment na področju razvoja<br />
in popularizacije znanstveno-strokovnega<br />
področja projektnega managementa v<br />
Sloveniji je tudi založniška in revijalna<br />
dejavnost. Revija je bila v začetku del<br />
širšega projekta založniške dejavnosti ZPM,<br />
znotraj katere je žal ostalo zgolj pri izdaji<br />
določenih učnih gradiv ZPM Akademije kot<br />
nosilke izobraževalne dejavnosti. Bili so tudi<br />
pogovori o sodelovanju in povezovanju<br />
založniške dejavnosti ZPM – vključno z<br />
izdajo revije – z večjim založniškim podjetje<br />
po vzoru iz razvitih gospodarskih okolij,<br />
kjer velike založbe prevzemajo izdajo tudi<br />
znanstvenih in strokovnih revij. V pogovorih<br />
žal nismo uspeli.«<br />
Glavna prizadevanja v času<br />
vašega urednikovanja?<br />
»Revija je začela svojo samostojno pot kot<br />
osrednje strokovno-informativno glasilo za<br />
člane ZPM in zainteresirane posameznike.<br />
Zelo kmalu pa je postalo jasno, da je<br />
potrebno dvigniti profesionalno raven<br />
revije iz strokovno-informativne v osrednjo<br />
znanstveno-strokovno revijo s področja<br />
projektnega managementa v Sloveniji. V<br />
našem prostoru do začetka izhajanja revije<br />
Projektna mreža Slovenije ni bilo nobene<br />
znanstveno-strokovne revije s področja<br />
projektnega managementa. Brez objavljanja<br />
in s tem diseminacije rezultatov znanstvenih<br />
ter strokovnih raziskav in poljudnih razmišljan<br />
s področja projektnega managementa ne<br />
moremo pričakovati kakovostnega razvoja<br />
navedenega strokovnega področja.<br />
Naša ključna prizadevanja so bila usmerjana<br />
v izgradnjo in krepitev Projektne mreže<br />
Slovenije kot osrednje revije s področja<br />
projektnega managementa v našem<br />
prostoru. To nam je delno uspelo. Žal ne v<br />
celoti. Predvsem uvrstitev revije v različne<br />
podatkovne zbirke in mednarodne baze revij<br />
je ostala nerealizirana.<br />
Kako gledate na prihodnost<br />
revije?<br />
»Velik uspeh je, da je Projektna mreža<br />
Slovenije redno izhajala vsa leta svojega<br />
obstoja. Še vedno je edina in osrednja<br />
znanstveno-strokovna revija s področja<br />
projektnega managementa pri nas. To je velik<br />
uspeh. Bodoči razvoj bi moral biti usmerjen<br />
v izgradnjo čim večje prepoznavnosti<br />
revije, vključitev v domače, regionalne in<br />
mednarodne baze revij ter dvig kakovosti<br />
prispevkov.<br />
Naša ključna<br />
prizadevanja so<br />
bila usmerjana v<br />
izgradnjo in krepitev<br />
Projektne mreže<br />
Slovenije
74<br />
Za višjo uspešnost<br />
projektov<br />
potrebujemo<br />
izmenjavo izkušenj<br />
med znanstveniki,<br />
strokovnjaki,<br />
managerji in člani<br />
projektnih timov<br />
Leta 2008 je uredniško mesto za dve leti prevzel<br />
docent dr. Aljaž Stare<br />
z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani:<br />
Mesto revije v praksi in znanosti v času<br />
vašega urednikovanja?<br />
»Revija je bila (še) vedno edina na področju<br />
projektnega managementa, lepše<br />
povedano: bila je osrednja revija s področja<br />
projektnega managementa v Sloveniji,<br />
vsebinsko povsem na ravni sorodnih<br />
uveljavljenih revij v tujini. Seveda je bil za<br />
to zaslužen predvsem moj predhodnik,<br />
dr. Jure Kovač, jaz sem le nadaljeval z<br />
njegovo prakso. Revija je v tistih letih na<br />
petdeset straneh ponudila bralcem tri<br />
znanstvene in vsaj en strokovni prispevek,<br />
različne intervjuje s strokovnjaki in praktiki,<br />
poročila s konferenc. Seveda je revija hkrati<br />
skrbela tudi za informiranje članov ZPM<br />
glede različnih »projektnih« dogodkov,<br />
izobraževanja in certificiranja.«<br />
Glavna prizadevanja v času vašega<br />
urednikovanja?<br />
»Kot sem že omenil, sem se nekako držal<br />
dobre prakse predhodnika. Trudil sem se<br />
vključevati aktualne članke, pri čemer smo<br />
kakšno številko pripravili tudi s pomočjo<br />
prispevkov z ZPM foruma, ki je imel v tistih<br />
časih še »znanstveni« pridih.<br />
Ob prebiranju svojih takratnih uvodnikov pa<br />
bi lahko rekel, da sem se trudil za bolj enotno<br />
projektno izrazje in pojasnjevanje nekaterih<br />
dorečenih pojmov. Žal ugotavljam, da<br />
še vedno vijugamo med vodenjem,<br />
managementom in managementom<br />
projektov …<br />
v praksi pa še vedno najdemo projektne<br />
time, ki ne znajo razlikovati med cilji in<br />
namenom projekta.«<br />
Kako gledate na prihodnost revije?<br />
»Menim, da revijo potrebujemo, vprašanje<br />
je le, ali naj še vedno izhaja v tiskani obliki<br />
ali le v elektronski. Za višjo uspešnost<br />
projektov potrebujemo izmenjavo izkušenj<br />
med znanstveniki, strokovnjaki, managerji<br />
in člani projektnih timov, prav tako morajo<br />
biti ljudje iz prakse seznanjeni s spoznanji<br />
raziskav, da bi jih lahko le-te izkoristili za<br />
izboljšanje svojih veščin managementa<br />
projektov.<br />
Mogoče bi morali dati tudi več poudarka<br />
vsebinam, ki bi še bolj povezala člane ZPM<br />
in tudi druge, ki so dejavni na področju<br />
projektov.<br />
Naj se vrnem na dilemo tiskane ali e-revije.<br />
Starejša generacija je vesela, ko jo najde<br />
v nabiralniku, hkrati si človek lažje najde<br />
čas za branje, ko vidi revijo na mizi. Ko pa<br />
dobimo informacijo o novi številki e-revije,<br />
pa te običajno v tistem trenutku nimamo<br />
časa brati, kasneje pa lahko celo pozabimo.<br />
Po drugi strani pa e-revija doseže večji krog<br />
ljudi, na članke iz revije lahko naletimo tudi<br />
»slučajno«, ko iščemo kakšno informacijo v<br />
spletnem brskalniku. Na ta način bi z revijo<br />
lahko dosegli širši krog ljudi, imela bi višji<br />
vpliv na slovensko projektno prakso, hkrati<br />
pa bi s tem mogoče pridobili več avtorjev,<br />
nove člane ZPM ipd.«<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
75<br />
Naslednjih sedem let, med 2010 in 2016, je mesto glavnega urednika<br />
zasedal izredni profesor dr. Iztok Palčič s Fakultete za strojništvo<br />
Univerze v Mariboru.<br />
Mesto revije v praksi in znanosti v času<br />
vašega urednikovanja?<br />
»Revija Projektna mreža Slovenije je na<br />
nek način unikatna. Nikoli ni bila izključno<br />
znanstvena revija ali izključno strokovna<br />
revija. Namensko smo v njej objavljali<br />
prispevke obeh vrst. Članstvo ZPM je pač zelo<br />
pisano, pri čemer velja, da je »neakademikov«<br />
precej več, zaradi česar je bila potreba po bolj<br />
strokovnih člankih toliko večja. Kljub temu<br />
je Projektna mreža Slovenije edina prava<br />
revija v naši državi, kjer objavljamo rezultate<br />
znanstveno-raziskovalnega dela s področja<br />
projektnega managementa.«<br />
Glavna prizadevanja v času vašega<br />
urednikovanja?<br />
»V času mojega urednikovanja je revija<br />
doživela kar nekaj sprememb, upam si trditi<br />
tudi izboljšav, čeprav sem jo leta 2010 od<br />
Aljaža Stareta prevzel v dobri kondiciji. Uvedli<br />
smo rubriko, kjer smo predstavili nabor<br />
člankov, ki so v preteklih mesecih izšli v dveh<br />
osrednjih znanstvenih revijah s področja<br />
projektnega managementa: International<br />
Journal of Project Management in Project<br />
Management Journal. Uvedli smo redno<br />
rubriko, kjer smo predstavljali nove knjige s<br />
področja projektnega managementa. Zraven<br />
klasičnih člankov smo predstavljali izbrane<br />
slovenske projekte ali strokovnjake v obliki<br />
intervjujev. Uvedli smo rubriko Ujeto v mrežo,<br />
kjer so lahko bralci izmenjevali mnenja. Žal<br />
se rubrika na dolgi rok ni prijela. Prenovili<br />
smo navodila oziroma predlogo za pripravo<br />
prispevkov. Leta 2015 je prišlo do največjih<br />
sprememb, in sicer smo revijo »razbili« na<br />
dve publikaciji. Ena je ostala klasična revija<br />
zgolj z znanstvenimi in strokovnimi prispevki,<br />
vse ostale vsebine pa so se preselile v glasilo<br />
ZPM mrežnik, ki izhaja izključno v elektronski<br />
obliki. Revija je izhajala v klasični in elektronski<br />
obliki, posledično smo nadgradili tudi njeno<br />
spletno stran. Doživela je tudi temeljito<br />
grafično prenovo. Konec leta 2016 sem revijo<br />
predal aktualni urednici Brigiti Gajšek.«<br />
Kako gledate na prihodnost revije?<br />
»S tem vprašanjem sem se ukvarjal celotni<br />
mandat. Iz prej povedanega je razvidno, da<br />
smo kar nekaj idej pretvorili v realnost ter<br />
skušali dvigniti ugled revije, glasila in ZPM kot<br />
celote. Kljub temu se zavedam, da večjega<br />
preboja pri širši prepoznavnosti revije tudi<br />
v mojem mandatu ni<br />
bilo. Predvsem pa smo<br />
se ves čas ukvarjali z<br />
velikimi težavami pri<br />
pridobivanju člankov<br />
za revijo. Ko teh dveh<br />
vidikov nisem več z<br />
lastnimi idejami mogel spremeniti, je bil čas,<br />
da revijo predam nekomu, ki mu srčno želim,<br />
da mu uspe oboje in še kaj več. Ali naj v reviji<br />
objavljamo izključno znanstvene prispevke,<br />
strokovni pa naj bodo del ZPM mrežnika?<br />
Ali je rešitev vpis revije v določene baze, saj<br />
raziskovalci in znanstveniki divjamo v lovu na<br />
»točke«? Kako aktivirati člane »akademike«<br />
ZPM, da bomo ne glede na njen status<br />
pošiljali članke, objavljali svoje izsledke<br />
raziskovalnega dela na področju projektnega<br />
managementa oziroma v to nagovorili svoje<br />
študente? Kako člane MPM ZPM prepričati,<br />
da rezultate svojih zaključnih del predstavijo<br />
v reviji? Naj bo revija v slovenskem jeziku<br />
ali preidemo v angleški jezik? Naj bo revija<br />
prosto dostopna za vse ali samo za člane?<br />
Kako celotni uredniški odbor motivirati,<br />
da bolj aktivno sodeluje pri ustvarjanju<br />
revije? Bi pomagalo, če bi revijo intenzivneje<br />
promovirali na družbenih omrežjih ZPM? Žal<br />
odgovora na ta in mnoga druga vprašanja<br />
še danes ne poznam. Ampak, ta vprašanja<br />
so izzivi in za vse izzive se skrivajo rešitve.<br />
Aktualni urednici želim, da jih najde.«<br />
S prevzemom mesta glavne urednice<br />
Projektne Mreže Slovenije sem se zavezala<br />
k temu, da ohranim vse dobro, kar so<br />
spoštovani kolegi v preteklih letih zgradili<br />
in tega ni malo. Revija mora ostati osrednja<br />
znanstveno-strokovna revija s področja<br />
projektnega managementa v Sloveniji in<br />
širše v regiji, kar nam bo uspelo le s pravo<br />
recepturo nagovarjanja strokovne in<br />
znanstvene javnosti s področja projektnega<br />
managementa. Poskrbeti je potrebno, da bo<br />
objava v Projektni mreži Slovenije vredna<br />
za avtorje ter kakovostna in informativna<br />
za bralce. Ob tej priložnosti vas vabim na<br />
prenovljeno internetno stran revije<br />
http://zpm.si/projektna-mreza-slovenije/<br />
kjer so za vas dostopni članki elektronske<br />
revije Projektna mreža Slovenije. Projektna<br />
mreža Slovenije namreč zadnja tri leta izhaja<br />
tudi v elektronski obliki ter je kot takšna<br />
dostopna širšemu krogu bralcev.
76<br />
Z a k a j p o s t a t i<br />
č l a n Z P M ?<br />
Člani Slovenskega združenja za projektni<br />
management so del velike družine<br />
strokovnjakov v Sloveniji, in preko<br />
mednarodnih združenj IPMA® in ICEC tudi<br />
v svetu, ki se strokovno in/ali raziskovalno<br />
srečujejo z različnimi področji projektnega<br />
menedžmenta. Gre za področja kot so to<br />
na primer vodenje projektov, sodelovanje<br />
v projektnih timih, vodenje programov ali<br />
portfeljev projektov, vodenje ali delovanje<br />
v projektnih pisarnah, kontroliranje ali<br />
revizija projektov, naročanje ali upravljanje<br />
projektov in podobno. Članstvo v združenju<br />
prinaša posameznikom in podjetjem vrsto<br />
koristi in priložnosti, ki daleč presegajo<br />
stroške letne članarine v združenju. V<br />
nadaljevanju izpostavimo samo nekatere<br />
med njimi, ki pa so sicer predmet stalnega<br />
dopolnjevanja. Člani ZPM:<br />
Projektni forum<br />
imajo 40% znižano kotizacijo na vsakoletnem<br />
osrednjem strokovnem in družabnem<br />
dogodku - Projektnem forumu, na katerem<br />
se srečajo direktorji podjetij, predstavniki<br />
javne uprave, direktorji programov projektov,<br />
projektni menedžerji in drugi, ki se ukvarjajo<br />
s projekti ali jih zanima področje projektnega<br />
menedžmenta.<br />
Projektna mreža Slovenije<br />
prejemajo e-verzijo recenzirane in v<br />
slovenskem prostoru osrednje strokovne<br />
revije s področja projektnega menedžmenta,<br />
Projektna mreža Slovenije. Revija izhaja<br />
dvakrat letno, vsebina pa je primarno<br />
osredotočena na Slovenijo. Objavlja<br />
strokovne in znanstvene prispevke, ki so<br />
rezultat raziskav in dobrih praks projektnega<br />
menedžmenta in drugih sorodnih področij.<br />
ZPM mrežnik<br />
prejemajo ZPM mrežnik, e-glasilo združenja,<br />
ki izhaja trikrat letno in vsebuje vrsto<br />
strokovnih in splošnih informacij, ki jih<br />
v svoji vsakodnevni praksi potrebujejo<br />
projektni menedžerji in drugi, ki se srečujejo<br />
s projektnim delom. Gre za informacije<br />
o novostih in dogodkih na področju<br />
projektnega menedžmenta, predstavitve<br />
uspešnih projektnih menedžerjev in<br />
realiziranih projektov, priložnosti za<br />
projektno sodelovanje in podobno.<br />
Project Perspectives<br />
prejemajo letno izdajo e-verzije revije<br />
Project Perspectives, ki izhaja v angleškem<br />
jeziku in jo izdaja IPMA. Revija prinaša<br />
projektnim menedžerjem in menedžerjem<br />
programov ter njihovim nadrejenim in<br />
vodstvom podjetij najnovejša svetovna<br />
spoznanja in inovacije s področij, povezanih<br />
s projektnim delovanjem. Vsako leto revija<br />
obravnava določeno aktualno temo,<br />
objavlja pa rezultate raziskav in študije<br />
primerov projektov, koristne akademikom<br />
in praktikom projektnega menedžmenta.<br />
IPMA NewsLetter<br />
prejemajo IPMA NewsLetter, e-glasilo<br />
mednarodnega združenja IPMA,<br />
pripravljeno v angleškem jeziku. Glasilo<br />
po eni strani zagotavlja članom ZPM, da so<br />
stalno na tekočem z dogodki in strokovnimi<br />
aktivnostmi različnih projektnih organizacij<br />
širom po svetu, hkrati pa je odlična<br />
priložnost, da v mednarodnem okolju<br />
predstavijo svoje projektne dosežke.<br />
Partnerji ZPM<br />
imajo 5 – 10% popusta na storitve in<br />
produkte, ki jih ponujajo partnerske<br />
organizacije združenja. Gre za popuste pri<br />
nakupu programske ali strojne opreme,<br />
namenjene projektnemu delovanju,<br />
popuste iz naslova svetovanj, pomoči pri<br />
prijavi projektov na razpise, pri financiranju<br />
projektov in drugo.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
77<br />
Mednarodni združenji IPMA® in<br />
ICEC<br />
pridobijo s članstvom v ZPM hkrati tudi<br />
članstvo v mednarodnih organizacijah<br />
IPMA® – International Project Management<br />
Association in ICEC – International Cost<br />
Engineering Council.<br />
IPMA® SloCert<br />
imajo 5% popust v ZPM-ovem programu<br />
mednarodnega certificiranja – IPMA®<br />
SloCert, v okviru katerega kandidati<br />
pridobijo mednarodno veljaven certifikat s<br />
področja projektnega menedžmenta, ki je<br />
prepoznaven po vsem svetu, predvsem pa<br />
v 52-ih državah, članicah mednarodnega<br />
združenja IPMA®.<br />
Program ZPM Educa<br />
imajo 10% popust v okviru programa<br />
usposabljanja ZPM Educa, v katerem<br />
se v majhnih skupinah – lahko tudi v<br />
zaključenih skupinah za izbrano podjetje –<br />
vrši izobraževanje in usposabljanje iz vseh<br />
področjih projektnega menedžmenta.<br />
Informacije in povezave<br />
permanentno pridobivajo v elektronski,<br />
pisni ali ustni obliki najnovejše lokalne<br />
in mednarodne informacije s področja<br />
projektnega menedžmenta ter imajo<br />
možnost navezovanja stikov in izmenjave<br />
izkušenj z najpomembnejšimi nacionalnimi<br />
in mednarodnimi organizacijami ali<br />
strokovnjaki.<br />
Spletna stran ZPM<br />
imajo preko spletne strani ZPM dostop do<br />
vrste neomejeno dostopnih informacij in<br />
podatkov, pa tudi do vrste drugih uporabnih<br />
in vrednih informacij oziroma podatkov, ki<br />
so dostopni samo članom ZPM – z osebnimi<br />
uporabniškimi imeni in gesli – ne pa tudi širši<br />
javnosti.<br />
Baze podatkov<br />
prejemajo informacije o literaturi,<br />
programskih paketih, kongresih, seminarjih<br />
doma in v tujini, po želji pa prejmejo tudi<br />
informacije o potencialnih partnerjih<br />
pri izvajanju projektov ali pa predlog<br />
perspektivnega mladega kadra z ustreznim<br />
znanjem in osnovnimi izkušnjami na<br />
področju projektnega menedžmenta.<br />
Promocija<br />
imajo prednostno možnost promocije in<br />
predstavitve lastnih spoznanj, izdelkov ali<br />
projektov z objavo v reviji Projektna mreža<br />
Slovenije, v glasilu ZPM mrežnik ali ob<br />
različnih dogodkih združenja.<br />
Sekcija Mladi projektni menedžerji<br />
imajo dostop do najmlajših članov združenja<br />
– dijakov ter študentov dodiplomskega<br />
in podiplomskega študija, ki se v okviru<br />
združenja povezujejo v sekciji Mladi<br />
projektni menedžerji – MPM. MPM zagotavlja<br />
vzpostavljanje praviloma prvih sodelovanj na<br />
področju projektov med mladimi in podjetji.<br />
V ta namen MPM koordinira strokovne<br />
prakse, prireja srečanja in delavnice s<br />
projektnimi menedžerji, oglede podjetij<br />
in rezultatov projektov in podobno. MPM<br />
tako zagotavlja najmlajšim članom možnost<br />
pridobivanja izkušenj in poznanstev, ostalim<br />
članom pa priložnost za prepoznavanje<br />
najprimernejšega in najperspektivnejšega<br />
potencialnega kadra za lastne potrebe.<br />
Mreženje<br />
imajo preko številnih strokovnih in predvsem<br />
družabnih dogodkov ZPM vrsto priložnosti<br />
za srečevanje z drugimi člani združenja in<br />
posamezniki, ki delujejo v različnih projektnih<br />
okoljih, s tem pa možnosti za utrjevanje ali<br />
vzpostavljanje novih osebnih in poslovnih<br />
partnerstev.<br />
Vljudno vas<br />
vabimo, da<br />
sodelujete s<br />
svojimi prispevki<br />
v okviru<br />
navedenih<br />
rubrik, ali celo<br />
predlagate<br />
dodatne rubrike<br />
in vsebine, ki bi<br />
izboljšale ZPM<br />
mrežnik.
78<br />
O b l i k e č l a n s t v a v Z P M<br />
Individualno članstvo<br />
Individualni člani združenja uživajo vse koristi, predstavljene v rubriki Zakaj postati član<br />
ZPM. Združenje se trudi permanentno širiti koristnost članstva, zato velja stalno spremljati<br />
novosti o tem na spletni strani združenja.<br />
Članstvo dijakov in študentov<br />
Članstvo dijakov, študentov in rednih podiplomskih študentov zagotavlja ob bistveno<br />
znižani članarini vse ugodnosti, kot jih imajo individualni člani. Ob včlanitvi v združenje<br />
morajo dijaki in študenti rednega dodiplomskega ali magistrskega študijskega programa<br />
svoj status izkazati z ustreznim potrdilom in ne smejo biti starejši od 26 let.<br />
XL Korporacijsko članstvo<br />
Organizacije, ki se odločijo za XL korporacijsko članstvo, pridobijo naslednje pravice:<br />
• ugodnosti v obsegu 6-ih individualnih članarin v združenju,<br />
• prejem 6-ih natisnjenih izvodov revije Projektna mreža Slovenije,<br />
• dodatnih 10% popusta pri prireditvah in udeležbi na Projektnem forumu ter<br />
konferencah in dogodkih v organizaciji ZPM,<br />
• 15 % popusta pri objavi oglasov v publikacijah združenja,<br />
• 3 brezplačne udeležbe na seminarju po lastni izbiri iz programa ZPM Educa,<br />
• pravico do uporabe logotipa ZPM,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije v publikacijah ZPM in ZPM mrežniku,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije na spletnih straneh ZPM ter aktivna povezava<br />
do njenih spletnih strani.<br />
L Korporacijsko članstvo<br />
Organizacije, ki se odločijo za L korporacijsko članstvo, pridobijo naslednje pravice:<br />
• ugodnosti v obsegu 4-ih individualnih članarin v združenju,<br />
• prejem 4-ih natisnjenih izvodov revije Projektna mreža Slovenije,<br />
• dodatnih 8% popusta pri prireditvah in udeležbi na Projektnem forumu ter<br />
konferencah in dogodkih v organizaciji ZPM,<br />
• 10% popust pri objavi oglasov v publikacijah združenja,<br />
• dve brezplačni udeležbi na seminarju po lastni izbiri iz programa ZPM Educa,<br />
• pravico do uporabe logotipa ZPM,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije v publikacijah ZPM in ZPM mrežniku,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije na spletnih straneh ZPM ter aktivna povezava<br />
do njenih spletnih strani.<br />
M Korporacijsko članstvo<br />
Organizacije, ki se odločijo za M korporacijsko članstvo, pridobijo naslednje pravice:<br />
• ugodnosti v obsegu 3-ih individualnih članarin v združenju,<br />
• prejem 3-ih natisnjenih izvodov revije Projektna mreža Slovenije,<br />
• dodatnih 5% popusta pri prireditvah in udeležbi na Projektnem forumu ter<br />
konferencah in dogodkih v organizaciji ZPM,<br />
• 5% popust pri objavi oglasov v publikacijah združenja,<br />
• ena brezplačna udeležba na seminarju po lastni izbiri iz programa ZPM Educa,<br />
• pravico do uporabe logotipa ZPM,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije v publikacijah ZPM in ZPM mrežniku,<br />
• objavo naziva in emblema organizacije na spletnih straneh ZPM ter aktivna povezava<br />
do njenih spletnih strani.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
79<br />
K o r p o r a c i j s k i č l a n i Z P M<br />
Združenja za projektni<br />
management<br />
ESOTECH d.d.<br />
Preloška cesta 1, 3320 Velenje<br />
E-pošta info@esotech.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.esotech.si<br />
KRKA, tovarna zdravil, d.d.<br />
Šmarješka cesta 6, 8000 Novo mesto<br />
E-pošta cvetka.zerajic@krka.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.krka.si<br />
Telekom Slovenije d. d.<br />
Cigaletova 15, 1000 Ljubljana<br />
E-pošta: matjaz.madžarac@telekom.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.telekom.si<br />
NUMIP, Vzdrževanje, montaža in proizvodnja,d.o.o.<br />
Knezov štradon 92, 1000 Ljubljana<br />
E-pošta: info@numip.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.numip.si<br />
Litostroj Power, d. o. o.<br />
Litostrojska 50, 1515 Ljubljana<br />
E-pošta: info@litostroj-ei.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.litostroj-ei.si<br />
Nova Ljubljanska Banka<br />
Trg republike 2, 1520 Ljubljana<br />
E-pošta: info@nlb.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.nlb.si<br />
POŠTA SLOVENIJE d.o.o.<br />
Slomškov trg 10, SI-2000 Maribor<br />
E-pošta: info@posta.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.posta.si<br />
ELES, ELEKTRO SLOVENIJA d.o.o.<br />
Hajdrihova 2, SI-1000 Ljubljana<br />
E-pošta: info@eles.si<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.eles.si<br />
NEC NOTRANJSKI EKOLOšKI CENTER, CERKNICA<br />
Popkova ulica 4, 1380 Cerknica<br />
E-pošta lili.mahne@siol.net<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.nec-cerknica.si<br />
PROJEKT d.d. NOVA GORICA<br />
Kidričeva ulica 9a, 5000 Nova Gorica<br />
Spletna stran: <strong>www</strong>.projekt.si
80<br />
P o v a b i l o k o b j a v i č l a n k o v<br />
v r e v i j i P r o j e k t n a m r e ž a<br />
S l o v e n i j e<br />
doc. dr. Brigita Gajšek<br />
glavna urednica Projektne mreže Slovenije<br />
Projektna mreža Slovenije dvakrat letno objavlja mednarodne<br />
znanstvene in strokovne članke s področja projektnega<br />
managementa. Revija ima dvajset letno tradicijo, je multidisciplinarna<br />
in predvsem priročen vir informacij za vse vrste raziskovalcev,<br />
načrtovalcev, praktikov in oblikovalcev, politikov na različnih lokalnih,<br />
nacionalnih in mednarodnih ravneh odločanja ter v disciplinah, kot<br />
so proizvodnja, inženiring, trgovina, načrtovanje ter iz družbenega,<br />
gospodarskega in okoljskega področja.<br />
Revija vabi raziskovalce in praktike iz vsega sveta, da z njeno pomočjo izmenjajo izkušnje v<br />
celotni paleti industrij in tehnologij, v katerih se uporablja projektni management. Prispevki<br />
zajemajo vsa področja projektnega managementa, od sistemov do človeških vidikov, in<br />
povezuje teorijo s prakso z objavo primerov študije in diskusij o aktualnih vprašanjih.<br />
V Projektni mreži Slovenije objavljamo:<br />
• znanstvene prispevke – gre za izvirne ugotovitve, ki so plod znanstveno-raziskovalnega<br />
dela. Vsebina je novost, ugotovitve pa prispevajo k razvoju spoznanj iz projektnega<br />
managementa,<br />
• strokovne prispevke – vsebujejo predstavitve, ki so prikaz in ocene uporabnih metod<br />
in tehnik projektnega managementa v praksi ali pri študiju primera,<br />
• razmišljanja in odmeve – na objavljene prispevke ali primere, ki prispevajo k razvoju<br />
projektnega managementa.<br />
V reviji Projektna mreža Slovenije objavljamo še neobjavljena dela, torej tista, ki niso poslana<br />
v objavo v kakšni drugi reviji ali zborniku. Avtorjem prispevkov ne plačujemo honorarjev,<br />
niti jim ne zaračunavamo stroškov objave. Prispevki so pred objavo v celoti pregledani od<br />
skrbno izbranih neodvisnih recenzentov.<br />
Več informacij o reviji in postopku objave najdete na:<br />
http://zpm.si/projektna-mreza-slovenije/.<br />
Toplo vabljeni k objavi prispevkov.<br />
ZPM mrežnik | Letnik IV, številka 1, <strong>marec</strong> <strong>2018</strong>
81<br />
O g l a š e v a n j e v Z P M M r e ž n i k u<br />
Razlogi za oglaševanje<br />
Glasilo ZPM mrežnik predstavlja odlično<br />
priložnost za predstavitev organizacij in<br />
podjetij, ki se ukvarjajo s projekti, ki izvajajo<br />
projekte in ki nudijo izdelke ali storitve,<br />
namenjene projektnemu delu. Bralci so vsi<br />
člani Slovenskega združenja za projektni<br />
management, ob teh pa še več kot 1.000<br />
naročnikov na e-informacije združenja ter<br />
obiskovalcev spletne strani združenja. Zato<br />
v oglasnem delu glasila ponujamo različne<br />
možnosti in oblike oglaševanja, podrobneje<br />
predstavljene v spodaj navedenih Splošnih<br />
pogojih oglaševanja v ZPM mrežniku.<br />
V primeru, da se odločite za oglaševanje<br />
v našem glasilu, Vas prosimo, da nas<br />
kontaktirate na elektronsko pošto: info@<br />
zpm-si.com.<br />
Splošni pogoji oglaševanja v<br />
ZPM mrežniku<br />
1. Cene<br />
Cene v ceniku že vključujejo DDV in veljajo<br />
za objavo pravočasno oddanega oglasa.<br />
Pripravo, obdelavo in popravljanje oglasov<br />
zaračunavamo posebej, glede na obseg<br />
dela.<br />
2. Naročilo oglasnega prostora<br />
Osnova za objavo oglasa je naročilo,<br />
dostavljeno v pisni obliki po elektronski<br />
pošti na naslov info@zpm-si.com. ZPM<br />
mrežnik izhaja trikrat letno: v februarju,<br />
juniju in novembru.<br />
3. Reklamacije<br />
Reklamacije sprejemamo le po elektronski<br />
pošti na naslov info@zpm-si.com, v roku<br />
8 dni po objavi v glasilu. Za napake, ki so<br />
posledica slabe predloge, ne odgovarjamo.<br />
4. Vsebina oglasov<br />
Sporočila oglasov morajo biti v skladu<br />
s kodeksom oglaševanja in veljavno<br />
zakonodajo. Za vsebino objave je odgovoren<br />
naročnik oglasa.<br />
5. Način priprave oglasov<br />
Oglase sprejemamo v TIFF formatu, EPS<br />
formatu ali JPEG formatu. Slikovni elementi<br />
morajo imeti najmanj 300 dpi resolucije in<br />
morajo biti v CMYK barvnem modelu.<br />
6. Dostava oglasov<br />
Izdelane oglase je treba dostaviti najkasneje:<br />
do 31. 1. za februarsko številko,<br />
do 30. 4. za majsko številko,<br />
do 31. 10. za novembrsko številko.<br />
7. Druge oblike oglaševanja<br />
Za oglaševanje v obliki, ki ni opredeljena s<br />
cenikom se sklenejo individualni dogovori<br />
po posebej dogovorjeni ceni.<br />
8. Ugodnosti za oglaševalce<br />
• oglas v dveh številkah, dodatni 10 %<br />
popust,<br />
• oglas v treh številkah, dodatni 15 %<br />
popust,<br />
• plačilo oglasa pred izidom številke,<br />
dodatni 5 %,<br />
• dodatni 5 % popust imajo korporacijski<br />
člani Združenja, ki imajo status člana<br />
tipa C,<br />
• dodatni 10 % popust imajo korporacijski<br />
člani Združenja, ki imajo status člana<br />
tipa B,<br />
• dodatni 15 % popust imajo korporacijski<br />
člani Združenja, ki imajo status člana<br />
tipa A.<br />
M o ž n e o b l i k e i n c e n i k o g l a s n e g a p r o s t o r a<br />
Oblika<br />
Format 1/1<br />
1/2<br />
ležeča<br />
1/2<br />
pokončna<br />
1/3<br />
ležeča<br />
1/3<br />
pokončna<br />
1/4 pasica<br />
Velikost[MM] 210 X 297 210 x 148,5 105 x 297 210 x 99 70 x 297 105 x 148,5 210 x 35<br />
Cena [EUR] 490,00 250,00 250,00 200,00 200,00 150,00 150,00