You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
N R . 1 9 2 0 1 1 . G A D A A P R Ī L I S<br />
Būvinženieru kongress<br />
Biržas nams<br />
Energoefektivitāte<br />
Jumti<br />
LATVIJAS BŪVINŽENIERU SAVIENĪBAS IZDEVUMS<br />
www.lbs.building.lv<br />
Ventspils<br />
Kuldīga<br />
Liepāja<br />
Cena Ls 1,49<br />
Rīga<br />
Jelgava<br />
Valmiera<br />
Cēsis<br />
Madona<br />
Jēkabpils Rēzekne<br />
Daugavpils
Saturs<br />
Ievads<br />
Izbaudiet labāku dzīvi! 2<br />
Vai «gājputni» atgriezīsies? 3<br />
Aktualitātes<br />
<strong>LBS</strong> iesaistās ES projektos 4<br />
<strong>LBS</strong> biedri piedalās 4<br />
Jaunie biedri 4<br />
Gada inženieris 2010 6<br />
Konkurss Energoefektīvākā<br />
ēka Latvijā 7<br />
XXIII kongress<br />
Par godaprātu būvniecībā 8<br />
Gada labākā publikācija 15<br />
Apbalvojumi trīs nominācijās 16<br />
Vadība<br />
Valdes sēde 15. februārī 17<br />
Sekciju darbs<br />
Sekcijas un to vadītāji, kontakti 18<br />
Personība<br />
Būvkonstruktors – Jēkabpils Goda pilsonis 20<br />
Objekts<br />
Biržas ēkas jaunā dzīve 24<br />
Nozare ārpus modernām<br />
tehnoloģijām – restaurācija 26<br />
Konference<br />
Tiltu projektēšana un būvniecība 28<br />
Attīstība<br />
Ūdenssaimniecības izaicinājumi nākotnē 32<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Brīvais mikrofons<br />
Nejūgt zirgu aiz ratiem 35<br />
Energoefektivitāte<br />
Cik vērta ir būvprojektu energoefektivitātes<br />
sadaļas detalizēta izstrāde? 36<br />
3D modulācija – bāze energoefektīvu<br />
risinājumu izvēlei 40<br />
Reģionos<br />
Austrumlatvijas reģionālais<br />
daudzfunkcionālais centrs Rēzeknē 42<br />
Iespējas<br />
Par būvniecības attīstību Latvijā 43<br />
Izglītība<br />
Mācības = konkurētspēja 46<br />
Tehnoloģijas<br />
Baltijas jūrā strādāja pasaulē<br />
modernākais zemūdens arkls 48<br />
Par tērauda jumtu seguma īpatnībām 50<br />
Tērauda profilētie elementi<br />
jumtiem un sienām 52<br />
Vai iespējams lēti iegādāties<br />
kvalitatīvu metāla jumtu? 54<br />
Dakstiņu kvalitātes testu poligoni<br />
visā pasaulē 56<br />
Jaunais inženieris<br />
Pats labākais notiek šodien 58<br />
Viedoklis<br />
Attīstīt vai likvidēt 62<br />
Žurnāls Būvinženieris<br />
Izdevējs: Latvijas Būvinženieru savienība<br />
Redaktore Mārīte Šperberga<br />
Literārā redaktore Regīna Janmane<br />
Mākslinieciskā redaktore Katrīna Vasiļevska<br />
Latvijas Būvinženieru savienība<br />
K. Barona iela 99, 1a, Rīga, LV-1012<br />
Tālrunis, fakss 67845910<br />
E-pasts: lbs@apollo.lv<br />
<strong>LBS</strong> internetā: www.lbs.building.lv<br />
LR UR reģistrācijas Nr. 000800022<br />
©Latvijas Būvinženieru savienība, 2011<br />
Pārpublicējumi tikai ar izdevēja atļauju<br />
Citēšanas gadījumā atsauce uz Latvijas<br />
Būvinženieru savienību obligāta<br />
Iespiests tipogrāfijā Informatīvā biznesa centrs<br />
Uz vāka: Biržas ēka – Aizrobežu mākslas muzejs<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
Paldies šā numura ideju autoriem: Romānam<br />
Auniņam, Aivaram Caunem, Andrejam Kuzminam,<br />
Jānim Prauliņam, Mārtiņam Straumem, Silvijai<br />
Štrausai, Anitai Vanagai<br />
Žurnālu Būvinženieris iespējams lasīt mājaslapā www.lbs.building.lv.
Ievads<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Izbaudiet<br />
labāku dzīvi!<br />
Vai «gājputni»<br />
atgriezīsies?<br />
Tagad daudzi runā par pozitīvo domāšanu,<br />
mudina veidot labāku dzīvi. Bet<br />
kā pie tās tikt? Domājot pozitīvi, mēs<br />
sākam saskatīt iespējas.<br />
Ir jāatbrīvojas no negatīvā, kas traucē<br />
dzīvot. Kā? Var pamācīties no dabas.<br />
Vai esat kādreiz redzējuši, kā pīles pēc<br />
kaujas noskurinās, tā nometot no sevis<br />
negatīvo? Protams, cilvēks nav ne<br />
putns, ne dzīvnieks.<br />
Un tomēr, domājot sliktas domas, mēs<br />
arī fiziski sākam slikti justies. Ja kāds<br />
visu laiku gaužas, ja nepārtraukti čīkst:<br />
to nevar izdarīt, to arī nevar, tad pēc<br />
katra šāda «es nevaru» jāsaka: «Nesaki,<br />
ko nevari; saki, ko vari!» Veiksme<br />
nāk tad, ja noturam domas uz pozitīva<br />
viļņa. Taču prasme domāt pozitīvi nedodas<br />
rokā viegli, īpaši jau krīzes situācijās.<br />
Ir nepārtraukti jātrenējas to darīt.<br />
Ja nevingrini prātu, tukšumu galvā<br />
uzreiz aizpilda bailes. Tātad, lai būtu<br />
veiksmīgs, ar sevi visu laiku jāstrādā,<br />
jātrenē sava domāšana.<br />
Mums katram ir zināšanas un darba<br />
iemaņas, bet rezultātu ietekmē noteikti<br />
apstākļi. Iedomājieties divus cilvēkus<br />
ar pilnīgi vienādu zināšanu līmeni un<br />
iemaņām. Kaut vai tie būtu dvīņi. Viņu<br />
veikums nekad nebūs vienāds, un darba<br />
rezultāts nebūs identisks. Kur ir āķis?<br />
Katram ir sava enerģija, attieksme un<br />
pārliecība par sevi.<br />
Piemēram, speciālistam ir izcilas tehniskas<br />
zināšanas un darba iemaņas, bet<br />
viņš slikti ietekmē kolektīvu. Ar negatīvu<br />
domāšanu cilvēks var kaitēt uzņēmumam<br />
pat tad, ja visu izdara perfekti.<br />
Piemēram, Lielbritānijā ik pēc pusgada<br />
vērtē darbiniekus, turklāt ne vien viņu<br />
tehniskās zināšanas un iemaņas, bet arī<br />
to, kā konkrētais darbinieks ietekmē<br />
pārējos. Vērojama pat tendence atbrīvot<br />
no darba izcilus speciālistus, ja viņi<br />
negatīvi ietekmē kolektīvu.<br />
Labās lietas jāplāno. Zemapziņa visu<br />
laiku meklē mērķi; ja tāda nav, tā automātiski<br />
paņem dominējošo domu. Ja<br />
vēlamies citu rezultātu, domas jāmaina.<br />
Vecie «instrumenti» nestrādā, ja<br />
visu laiku mēģinām tikt pie rezultāta<br />
vienā veidā.<br />
Vai esat gatavi ieguldīt pūles un enerģiju,<br />
lai izvirzītu mērķi un realizētu to,<br />
atbildētu sev uz jautājumiem: kāpēc;<br />
ko tas dos; kāpēc es to daru?<br />
Bet klāt ir pavasaris. Domājiet labas<br />
domas! Izbaudiet! Dariet labus darbus!<br />
Dzīvojiet labāk! Uzlādējiet sevi!<br />
Mārīte Šperberga,<br />
žurnāla Būvinženieris redaktore<br />
Tuvojas cerību laiks – pavasaris ar<br />
krāšņiem ziediem, putnu dziesmām un<br />
saulainām novakarēm. Vai tas atnesīs<br />
tik kāroto profesionālo darbu būvnieku<br />
– projektētāju un celtnieku – cunftei?<br />
To rādīs laiks.<br />
Nevienam nav noslēpums, ka<br />
2010. gads ir noslēdzies ar 23,6% kopējo<br />
un 24,9% ēku būvniecības apjomu<br />
kritumu salīdzinājumā ar 2009. gadu.<br />
Par vairāk nekā 30 tūkstošiem cilvēku<br />
jeb 45% ir samazinājies būvniecībā<br />
strādājošo skaits salīdzinājumā ar<br />
2006. gadu. Kas mēs būsim 2011. gada<br />
rudenī? Vai būvniecībā nebūsim pazaudējuši<br />
savu galveno bagātību – profesionālus<br />
celtniekus?<br />
Uz laiku var pietrūkt finanšu līdzekļu<br />
jaunai būvniecībai, var iestāties<br />
ekonomiski vājāko spēlētāju maksātnespēja,<br />
kas saistīta ar savstarpējo<br />
saistību nenokārtošanu, masveida<br />
darba zaudējumiem, bezdarbu. Ik pa<br />
brīdim mēs saņemam informāciju, ka<br />
mūsu kolēģi bezdarbnieki ir dabūjuši<br />
darbu Vācijā, Zviedrijā, Norvēģijā un<br />
Slovākijā, ka Vācijā pat veidojas profesionālāko<br />
latviešu viesstrādnieku<br />
kopienas.<br />
Rodas loģisks jautājums: vai mūsu<br />
«gājputni» pēc gadiem, kad būvniecība<br />
atkal tiks celta godā, meklēs ceļu uz<br />
dzimtajām mājām, vai arī mājas būs<br />
svešumā?<br />
Neesmu pesimists un nebūt negribu, lai<br />
mūsu kolēģi nokar galvas un padodas<br />
likteņa varai. Es ticu, ka jau 2011. gadā<br />
valstī iemācīsimies apgūt ieplānotos<br />
Eiropas Savienības fondu līdzekļus<br />
pilnā apmērā. Tas nozīmē, ka radīsim<br />
reālas darba vietas profesijā strādājošajiem.<br />
Ko darīt, lai plāni ātrāk īstenotos?<br />
• Apvienot spēkus, izveidot tehniski<br />
un ekonomiski spēcīgākas firmas.<br />
• Papildināt savu kvalifikāciju un<br />
kompetenci, it sevišķi valodu prasmes<br />
un iemaņas darbam ar datoru.<br />
• Veidot profesionālas specializētas<br />
brigādes strādāšanai darbuzņēmēju<br />
statusā.<br />
• Ja tiek piedāvāts darbs, nemeklēt<br />
jaunus speciālistus, bet aicināt atpakaļ<br />
savus bijušos, darbā pārbaudītos<br />
kolēģus.<br />
Ja var ticēt mūsu valdībai, rīta blāzma<br />
ir samanāma. Rīts tuvojas!<br />
Ar pavasara novēlējumiem<br />
Mārtiņš Straume,<br />
valdes priekšsēdētājs<br />
<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv
Aktualitātes<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
<strong>LBS</strong> iesaistās<br />
ES projektos<br />
Latvijas Būvinženieru savienība piedalījās<br />
Vides aizsardzības un reģionālās<br />
attīstības ministrijas Klimata pārmaiņu<br />
finanšu instrumenta finansēto projektu<br />
atklātajā konkursā Sabiedrības izpratnes<br />
attīstīšana par siltumnīcefekta<br />
gāzu emisijas samazināšanas nozīmi<br />
un iespējām.<br />
2011. gada 31. martā Vides aizsardzības<br />
un reģionālās attīstības ministrijas<br />
valsts sekretāra vietniece, Investīciju<br />
departamenta direktore Vija Gēme,<br />
SIA Vides investīciju fonds valdes<br />
priekšsēdētāja Ilze Puriņa un <strong>LBS</strong> valdes<br />
priekšsēdētājs Mārtiņš Straume<br />
parakstīja līgumus par projektiem 24<br />
semināru cikla «Energoefektīva un vidi<br />
saudzējoša būvniecība – no plānošanas<br />
līdz realizācijai» īstenošana un 16<br />
publikāciju cikla «Energoefektīva un<br />
vidi saudzējoša būvniecība – no plānošanas<br />
līdz realizācijai» īstenošana<br />
žurnālā «Būvinženieris». Abu projektu<br />
realizācijas termiņš – viens gads.<br />
<strong>LBS</strong> biedri!<br />
Lūdzu, paziņojiet par savu<br />
darbavietu, telefonu, mājas adrešu,<br />
e-pastu maiņu<br />
Latvijas Būvinženieru savienībai<br />
K. Barona ielā 99, lit. 1a,<br />
<strong>LBS</strong> biedri<br />
piedalās<br />
No 9. līdz 11. februārim <strong>LBS</strong> biedrs,<br />
Starptautisko sakaru sekcijas dalībnieks<br />
Jevgēnijs Derkačs (Šveices<br />
uzņēmums Mageba SA) piedalījās<br />
starptautiskā konferencē Bridges Russia<br />
2011 Prāgā un nolasīja referātu<br />
par jaunumiem tiltu aksesuāru jomā.<br />
14. martā Aivars Caune nolasīja lekciju<br />
LLU Lauku inženieru fakultātes<br />
4. kursa studentiem par ēku un būvju<br />
tehnisko apsekošanu.<br />
Jaunie biedri<br />
Aigars Ulmanis,<br />
SIA Rīgas Restaurācijas Birojs<br />
valdes priekšsēdētājs (Rīga)<br />
Juris Grīnvalds,<br />
SIA SAKRET<br />
komercdirektors (Rīga)<br />
Zigurds Gutāns,<br />
SIA GeoConsultants<br />
būvinženieris (Rīga)<br />
Maija Šenfelde,<br />
RTU Inženierekonomikas un vadības<br />
fakultātes Tautsaimniecības un<br />
reģionālās ekonomikas institūta<br />
direktore (Rīga)<br />
Elmārs Drātnieks,<br />
Ogres novada pašvaldības komunālās<br />
nodaļas vadītāja vietnieks,<br />
būvinženieris (Ogre)<br />
Pēterim Mihailovam visu dzīvi patika<br />
koks. Jau ganos ejot, viņš mēģināja<br />
meistarot šo to no šā materiāla, vēlāk<br />
vēroja, kā lielie vīri būvē tiltus, kaut<br />
arī nelielus, bet no koka. Pēteris ļoti<br />
vēlējās kļūt par celtnieku. Kad sapnis<br />
īstenojās, viņš ilgus gadus nostrādāja<br />
Rēzeknes Celtniecības trestā. Bija<br />
gan pārvaldes, gan tresta galvenais<br />
inženieris. Pēterim Mihailovam bija<br />
gandarījums par daudziem uzceltajiem<br />
rūpniecības objektiem, un šajos<br />
gados viņš arī ļoti daudz iemācījās.<br />
Kādu laiku Pēteris Mihailovs bija<br />
Rēzeknes Celtniecības tresta direktors.<br />
Tad sekoja privatizācija. Nekāds<br />
pensionārs no Pētera gan nesanāca,<br />
taču pirms piecpadsmit gadiem viņš<br />
saprata, ka jāmācās strādāt mazāk.<br />
Pēteris Mihailovs sadarbojās ar SIA<br />
Celtniecības ražotne 5 un Rēzeknes<br />
14. arodvidusskolā mācīja topošos<br />
celtniekus. Pēterim Mihailovam patika<br />
darbs ar jauniešiem. Kaut arī<br />
Pēteris Mihailovs<br />
(1936. gada 11. jūlijs – 2010. gada 15. februāris)<br />
skolas vājās materiālās bāzes dēļ<br />
daļa audzēkņu nebija pārāk ieinteresēti<br />
aroda apgūšanā, viņš centās<br />
saprast jauniešus un, lai iemācītu<br />
viņiem jaunas prasmes, vasarās pats<br />
apmeklēja kursus Jelgavā par koka<br />
izmantošanu celtniecībā. Viņš uzskatīja,<br />
ka jāmācās visu dzīvi.<br />
Atpūtai Pēterim bija lauku mājas un<br />
bites. Tās bija viņa vaļasprieks. Līdz<br />
pat pēdējam savas dzīves brīdim<br />
Pēteris Mihailovs strādāja Rēzeknes<br />
Augstskolā, kur Dabas un inženierzinātņu<br />
katedrā pasniedza būvniecības<br />
tehnoloģiju un būvdarbu organizāciju.<br />
Viņš vadīja vairākus kvalifikācijas<br />
darbus (diplomdarbus). Augstskolā<br />
viņu vērtēja ļoti augstu, un studentiem<br />
viņš bija autoritāte.<br />
Pēteris Mihailovs regulāri filmēja<br />
studentu kvalifikācijas darbu aizstāvēšanu<br />
un būvobjektus Rēzeknē.<br />
Būvniecības vēsture amatiera filmā<br />
Rēzeknē nu palikusi nepabeigta.<br />
Rīga, LV-1012,<br />
<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
vai elektroniski: lbs@apollo.lv.
Aktualitātes<br />
Gada inženieris 2010<br />
17. martā svinīgā pasākumā tika godināti žurnāla Latvijas Būvniecība organizētā<br />
konkursa Gada būvinženieris Latvijā 2010 laureāti. Konkurss notika jau trešo gadu,<br />
un šoreiz tas tika rīkots sadarbībā ar Latvijas Būvinženieru savienību un kompānijām<br />
Caparol, Sakret un Ramirent.<br />
Konkursa pretendentus vērtēja žūrija,<br />
kuras sastāvā bija 13 būvniecības nozarē<br />
pazīstami eksperti, sabiedrisko organizāciju,<br />
plašsaziņas līdzekļu un citu<br />
jomu pārstāvji. «Atbalstām konkursu<br />
jau kopš tā pirmsākumiem un ik gadu<br />
pasniedzam specbalvu Kadru kalve uzņēmumam,<br />
no kura konkursā ir nominēts<br />
visvairāk speciālistu,» saka Juris Grīnvalds,<br />
Sakret komercdirektors.<br />
Konkursa Gada būvinženieris Latvijā<br />
2010 rezultāti<br />
Nominācija Gada projekta vadītājs<br />
Latvijā 2010<br />
Laureāts:<br />
Ainārs Leitēns, SIA RBSSKALS<br />
Atzinības balvas:<br />
Staņislavs Kumpiņš, SIA RE&RE<br />
Oļegs Haruta, SIA Merks<br />
Arnis Rītiņš, SIA RE&RE<br />
Nominācija Gada būvdarbu vadītājs<br />
Latvijā 2010<br />
Laureāts:<br />
Vitālijs Hrapovs, SIA Moduls-Rīga<br />
Atzinības balvas:<br />
Raitis Kravalis, SIA Merks<br />
Juris Grodņa, SIA RE&RE<br />
Veicināšanas balva:<br />
Kaspars Siltumēns, SIA Energoremonts<br />
Rīga<br />
Nominācija Gada inženieris projektētājs<br />
Latvijā 2010<br />
Laureāts:<br />
Guntars Maļina, SIA Aqua-Brambis<br />
Nominācija Gada jaunais būvinženieris<br />
Latvijā 2010<br />
Laureāts:<br />
Romāns Basikirskis, SIA Firma L4<br />
Atzinības balvas:<br />
Edgars Sivickis, SIA Skonto būve<br />
Pauls Ragainis, SIA RE&RE<br />
Lana Jūra,<br />
žurnāla Latvijas Būvniecība<br />
galvenā redaktore<br />
Sarmītes Livdānes foto<br />
Konkurss<br />
Energoefektīvākā<br />
ēka Latvijā<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Lai veicinātu labo praksi ēku energoefektivātes<br />
jomā, Ekonomikas ministrija,<br />
Vides aizsardzības un reģionālās<br />
attīstības ministrija un žurnāls Latvijas<br />
Būvniecība izsludina konkursu Energoefektīvākā<br />
ēka Latvijā 2010.<br />
Žurnāla Latvijas Būvniecība redaktore<br />
Lana Jūra: «Prieks, ka liela mūsu sabiedrības<br />
daļa nopietni domā par energoefektivitātes<br />
jautājumiem. Par to liecina<br />
patiesi unikālas zema enerģijas patēriņa<br />
sabiedriskās un dzīvojamās mājas, kas<br />
tapušas un top Latvijā. Ceru, ka labie<br />
piemēri dos pozitīvu stimulu energoefektivitātes<br />
idejas attīstībai Latvijā.»<br />
Projektus konkursam var iesniegt piecās<br />
kategorijās:<br />
• Energoefektīvākā atjaunotā<br />
daudzdzīvokļu ēka Latvijā 2010<br />
• Energoefektīvākā atjaunotā<br />
sabiedriskā ēka Latvijā 2010<br />
• Energoefektīvākā sabiedriskā<br />
ēka – jaunbūve 2010<br />
• Energoefektīvākā daudzdzīvokļu<br />
ēka – jaunbūve 2010<br />
• Energoefektīvākā vienģimenes ēka<br />
Latvijā – jaunbūve 2010<br />
Projektus konkursam var iesniegt līdz<br />
20. maijam. Konkursa nolikums publicēts<br />
organizatoru mājaslapās internetā:<br />
www.em.gov.lv, www.varam.gov.lv,<br />
www.latvijasbuvnieciba.lv. Lai saņemtu<br />
papildu informāciju, zvanīt vai rakstīt<br />
Lanai Jūrai (latvijasbuvnieciba@<br />
lilita.lv) vai Inesei Bērziņai (inese.berzina@em.gov.lv,<br />
tālr. 67013240).<br />
<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv
Aktualitātes XXIII kongress<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Par godaprātu<br />
būvniecībā<br />
2011. gada 18. martā Latviešu biedrības namā notika Latvijas Būvinženieru savienības<br />
XXIII kongress.<br />
Kongresā tika vērtēta pašreizējā ekonomiskā<br />
situāciju būvniecībā valstī un<br />
meklēti ceļi izejai no krīzes, lai samazinātu<br />
augsto bezdarba līmeni un apstādinātu<br />
augošo būvfirmu maksātnespējas<br />
tendenci.<br />
Būvniecība visās pasaules valstīs vienmēr<br />
bijusi ekonomiskās izaugsmes<br />
indikators. Tās apjomu pieaugums liecina,<br />
ka sākas tautsaimniecības izaugsme,<br />
savukārt apjomu kritums rāda, ka<br />
krīze padziļinās.<br />
Kāda situācija būvniecībā Latvijā bija<br />
2010. gadā salīdzinājumā ar 2009.<br />
gadu, un kas gaidāms šogad?<br />
«2011. gada 4. marta Ekonomikas ministrijas<br />
konferencē Kvalitatīva būvniecība<br />
2020 ekonomikas ministrs<br />
Artis Kampars uzsvēra, ka tautsaimniecībā,<br />
tostarp arī būvniecībā, vērojama<br />
krituma stabilizācija un pat neliels<br />
pieaugums. Centrālās statistikas pārvaldes<br />
dati par 2010. gadu parāda, ka<br />
būvniecības apjoms salīdzinājumā ar<br />
2009. gadu salīdzinošās cenās ir samazinājies<br />
par 23,6%, ēku apjoms – par<br />
24,9%, bet inženierbūvju apjoms – par<br />
22,3%. Tas tikai pierāda, ka būvniecībā<br />
diemžēl brīvais kritiens turpinās, un<br />
ar pašreizējo valsts nodokļu politiku ir<br />
pat grūti prognozēt, kad varam cerēt uz<br />
izaugsmi. Piecu gadu laikā mēs esam<br />
zaudējuši gandrīz 33 000 jeb 45,3%<br />
profesionālo celtnieku, par 45,8% ir<br />
samazinājusies strādnieku vidējā alga,<br />
bet jau 2009. gadā bruto peļņa samazinājās<br />
46,3 reizes salīdzinājumā ar<br />
2005. gadu,» pastāstīja <strong>LBS</strong> valdes<br />
priekšsēdētājs Mārtiņš Straume.<br />
Mudina viesi<br />
Ekonomikas ministrijas Būvniecības<br />
un mājokļu politikas departamenta direktore<br />
Ilze Oša: «<strong>LBS</strong> ir sena vēsture,<br />
liela pieredze un autoritāte. Taču vienmēr<br />
ir bijusi ievērojama plaisa starp<br />
10<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
11
XXIII kongress<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
būvniekiem un valsts vadību. Vēlētos,<br />
lai šodien valdībai netiktu atdresēts<br />
tik daudz kritikas, bet rastos konstruktīvi<br />
priekšlikumi, jo patlaban nozarē<br />
vērojama virzība uz augšu, ko cenšas<br />
sekmēt arī Ekonomikas ministrijas<br />
Būvniecības un mājokļu politikas<br />
departaments.»<br />
Latvijas Arhitektu savienības padomes<br />
priekšsēdētājs Andris Kronbergs:<br />
«Gan būvnieki, gan arhitekti ir strādājuši<br />
kopā, sevišķi likumdošanas jautājumos.<br />
Bet mūsu darbību varētu salīdzināt<br />
ar sengrieķu vislabāko arhitektu<br />
Daidalu. Viņš uzcēla labirintu, kurā<br />
pats tika ieslodzīts. Šis būvinženieru<br />
kongress ir darba kongress, kurā tiek<br />
noteikti būvniecības mērķi nākotnei.<br />
Arhitektu savienība patlaban strādā<br />
pie savas iekšējās vides sakārtošanas,<br />
profesionālo arhitektu prakses noteikumiem.<br />
Gribam panākt arhitektu vides<br />
kvalitatīvu funkcionēšanu. Taču sakarā<br />
ar to, ka dažas parādības un izteikumi<br />
rada bažas, vai nav apdraudēta pilsētplānošana<br />
Rīgā un pilsētas galvenā arhitekta<br />
institūcija, visas mūsu aktivitātes,<br />
publikācijas un ieteikumi ir un būs<br />
vērsti tikai un vienīgi uz demokrātiskas<br />
attieksmes pret pilsētvidi veidošanu un<br />
attīstību.»<br />
Žurnāla Latvijas Būvniecība redaktore<br />
Lana Jūra: «Pašreizējie apstākļi spiež<br />
būvniekus konkursos startēt ar dempinga<br />
cenām. Taču tas ir ceļš uz nekurieni.<br />
Par to katram vajadzētu domāt jau<br />
sākumā, nevis tad, kad piedāvātā cena<br />
neļauj uzbūvēt kvalitatīvu objektu. Te<br />
darbs būtu ētikas komisijai.»<br />
Iesaka būvinženieri<br />
Aivars Brambis: «Visus objektus,<br />
kam nepieciešama ekspertīze, vajadzētu<br />
reģistrēt vienotā reģistrā, lai pasūtītājs<br />
nevarētu atteikties no kritiskas<br />
ekspertīzes. Nepieciešamas izmaiņas<br />
iepirkumus regulējošajos likumos, lai<br />
valsts un pašvaldību objektos netiktu<br />
izmantots zemākās cenas kritērijs.»<br />
Raitis Gultnieks: «Turpmāk Latvijas<br />
Būvinspektoru un būvuzraugu asociācija<br />
ziņos Latvijas Būvinženieru savienībai<br />
un Ekonomikas ministrijai par<br />
nekvalitatīviem projektiem un slikti<br />
veiktiem būvdarbiem. Taču pārkāpumus<br />
būvdarbos vajadzētu konstatēt<br />
būvuzraugam, nevis būvinspektoram.»<br />
Juris Mellēns: «Pašvaldībā izskatīšanai<br />
tika iesniegts būvprojekta ekspertīzes<br />
slēdziens, bez projekta. Tajā ir šāds<br />
teksts: «Pēc projekta trūkumu novēršanas<br />
rekomendē projektu akceptēt.» Pārāk<br />
bieži nākas sastapties ar šādiem neprofesionāliem<br />
ekspertīžu slēdzieniem.<br />
Kā tādi rodas? Cēlonis meklējams normatīvos,<br />
kur ir teikts, ka būvekspertīzi<br />
ir tiesīgs veikt jebkurš attiecīgi sagatavots<br />
speciālists. Varbūt Ekonomikas<br />
ministrija varētu precizēt un radīt šos<br />
noteikumus par būvprojektu ekspertīzi.<br />
Diemžēl Būvniecības likuma projekta<br />
gaita divu gadu garumā pierāda,<br />
12<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
13
XXIII kongress<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
ka ministrijā ir augsti kvalificēti juristi,<br />
kas nevar uzrakstīt noteikumus par nozari,<br />
kuru viņi nepārzina un nesaprot.<br />
Patlaban attiecībā uz būvekspertīzi valda<br />
pilnīga bezatbildība. Jābūt speciālistu<br />
sertifikācijai. Jāizglīto gan būves<br />
pasūtītājs, gan apsaimniekotājs.»<br />
Sergejs Meierovics: «Ar katru dienu<br />
ekspertīzes slēdzieni ir arvien trakāki.<br />
Tā mums tiek realizēts dārgākais tilts<br />
pasaulē. Līdzīgi ir arī ar Nacionālo bibliotēku.<br />
Projekts vēl nebija izstrādāts<br />
pilnā apmērā, bet jau bija veikta ekspertīze.<br />
Neskatoties uz eksperta iebildēm<br />
gan par tehniskajiem risinājumiem,<br />
gan par izmaksām, projektu akceptēja.<br />
Amatpersonas tika sodītas. Valsts<br />
būvinspekcija likvidēta. Šī prakse turpinās.<br />
Vairākos valsts objektos, kuriem<br />
ir Eiropas finansējums, ekspertīzes<br />
slēdzieni ir nenopietni, ar ļoti dramatiskām<br />
sekām. Lūk, piemērs: eksperts<br />
dod pozitīvu atzinumu par veikalu<br />
Depo Liepājā, ko nodeva ekspluatācijā<br />
2009. gadā. 2011. gadā daļa no veikala<br />
konstrukcijām neizturēja sniega slodzi<br />
un sabruka. Ir pat tāds absurds, ka<br />
Dundagas pagastā būvinspektoram liek<br />
veikt būvekspertīzi.<br />
<strong>LBS</strong> līdz 31. martam jāiesniedz Saeimā<br />
grozījumi Būvniecības likumā.<br />
Likuma pieņemšana jāpanāk divu trīs<br />
mēnešu laikā. <strong>LBS</strong> kopā ar citām profesionālajām<br />
biedrībām valsts budžeta<br />
konsolidācijas ietvaros jāiesniedz valdībai<br />
priekšlikumi, piemēram, būvniecības<br />
nozari, kas izkaisīta vairākās ministrijās,<br />
nodot vienās rokās, nodibinot<br />
Būvniecības attīstības aģentūru.»<br />
Tālivaldis Keivs: «Eksperti ir zaudējuši<br />
godaprātu. Eksperts nav advokāts,<br />
kas atbalsta pasūtītāju. Viņam jābūt neatkarīgam,<br />
jādod neatkarīgs slēdziens.<br />
Kaut vai tāds piemērs. Būvē strādā<br />
vibroveltnis. Tas rada aptuveni četras<br />
balles stipras vibrācijas. Ēku konstrukcijas<br />
sāk plaisāt pie sešām ballēm. Eksperts<br />
uzraksta slēdzienu par labu ēkas<br />
apsaimniekotājam, proti, ka visas, arī<br />
20 gadu laikā radušās plaisas, norakstāmas<br />
uz šā vibroveltņa darbības rēķina.<br />
Eksperts uzraksta muļķības. Būsim<br />
taču godprātīgi!»<br />
Ivars Ulmanis: «Konkursos jāaizliedz<br />
piedāvājumus vērtēt pēc zemākās cenas.<br />
Būvniecības likumā ir noteikts,<br />
ka projekta sastāvā jābūt tāmei, taču<br />
tās neizmanto. Nepieciešama tāmju<br />
ekspertīze, tad varētu noteikt, vai tās<br />
atbilst šodienas cenu līmenim. Konkursos<br />
varētu būt piedāvājumi, kas no<br />
ekspertētās tāmes atšķirtos ne vairāk kā<br />
par 10 procentiem.<br />
Ētikas komisijā esam runājuši par pārkāpumiem,<br />
ko pieļāvuši būvinženieri.<br />
Iesniedziet pieteikumus par ekspertu<br />
neētisku rīcību, mēs tos izskatīsim.»<br />
Ar visiem kongresa materiāliem,<br />
14<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
15
XXIII kongress<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
lēmumiem un prezentācijām –<br />
Būvniecība Latvijā un <strong>LBS</strong> laika<br />
posmā no 2010. gada 26. marta līdz<br />
2011. gada 18. martam (Mārtiņš<br />
Straume), SIA <strong>LBS</strong> – Konsultants<br />
2010. gadā un plāni 2011. gadam<br />
(Helēna Endriksone), Ilgtspējīgas<br />
būvniecības sistēma BREEM (Ainārs<br />
Pauniņš), Rīgas Celtniecības koledžai<br />
Mozaīka<br />
140 (Jevgēnijs Poļevojs), Likteņdārzs<br />
(Valda Auziņa), Projektēšanas kvalitāte<br />
(Aivars Brambis), Energoefektīvākā<br />
ēka Latvijā 2010 (Lana Jūra) – varat<br />
iepazīties www.lbs.building.lv sadaļā<br />
«kongresi/XXIII kongress».<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
• Jūs esat paši labākie! Tā <strong>LBS</strong> valdes<br />
priekšsēdētājam Mārtiņam Straumem<br />
teica viens no kongresa viesiem,<br />
kas nedaudz bija uzkavējies Latviešu<br />
biedrības nama pirmā stāva foajē, kur<br />
būvinženieri pulcējās pirms kongresa.<br />
«Tāds fascinējošs satikšanās prieks!<br />
Tādas gaišas sejas var būt tikai harmonizētā<br />
domubiedru vidē.»<br />
• «Paldies jums, kolēģi, par to, ka pat<br />
šajā ekonomiskās krēslas periodā jūs<br />
tādi esat,» <strong>LBS</strong> biedriem saka Mārtiņš<br />
Straume.<br />
• Likteņdārzs. Jā, katrs no mums var<br />
pielikt roku piemiņas memoriāla tapšanā,<br />
aizvedot kaut vai vienu akmeni,<br />
iestādot kaut vai vienu koku, piedaloties<br />
kaut vai vienā talkā.<br />
• Palīdzība Japānai dzīvojamā fonda atjaunošanā.<br />
Sekojiet līdzi informācijai<br />
žurnālā Būvinženieris, un jūs uzzināsiet<br />
par iespējām. Pēc neoficiālas informācijas,<br />
saliekamo koka dzīvojamo māju piegādi<br />
Japānai jau uzsākušas Skandināvijas<br />
valstis un Vācija.<br />
• Mandatum Life. Piedāvājums ietver<br />
ne tikai piemērotākos investīciju risinājumus,<br />
bet arī pasākumus samaksāto<br />
nodokļu un citu ar veselības saglabāšanu<br />
saistīto maksājumu atgūšanai.<br />
• <strong>LBS</strong> reģionālās kopas. Ar <strong>LBS</strong> reģionālo<br />
kopu palīdzību plānots veikt<br />
būvniecības informatīvās sistēmas<br />
(BIS) ieviešanu un ekspluatāciju visos<br />
valsts novados. Lai ar <strong>LBS</strong> būvspeciālistu<br />
konsultatīvajiem pakalpojumiem<br />
nosegtu visu Latviju, nolemts izveidot<br />
kopas Tukumā un Aizkrauklē.<br />
Gada labākā<br />
publikācija<br />
<strong>LBS</strong> skates – konkursa Gada labākais<br />
zinātniskais darbs, mācību grāmata,<br />
publikācija par arhitektūru un būvniecību<br />
nominācijā Gada zinātniskais<br />
darbs būvniecībā par monogrāfiju Būvkeramikas<br />
izstrādājumi Latvijā (2009.<br />
g.) ar <strong>LBS</strong> Goda diplomu apbalvota Dr.<br />
oec. ing. Sandra Gusta.<br />
Nominācijā Gada mācību grāmata,<br />
metodiskais līdzeklis par metodiskajiem<br />
līdzekļiem Tērauda un tēraudbetona<br />
konstrukcijas. Eirokodeksi EC-3<br />
un EC-4 konstrukciju projektēšanai<br />
(2009. g.) un Metodiskais palīglīdzeklis.<br />
Monolīta betona konstrukciju projektēšana<br />
saskaņā ar EC-2 (2010. g.)<br />
ar <strong>LBS</strong> Goda diplomu apbalvots Dr.<br />
hab. sc. ing. Jānis Brauns, bet par grāmatu<br />
Būvniecība (VII sējums, 2010. g.)<br />
Dr. sc.ing. Juris Noviks.<br />
Ar <strong>LBS</strong> Atzinības rakstu apbalvota Dr.<br />
sc. ing. Lilita Ozola par metodisko<br />
līdzekli Koka konstrukciju aplēses un<br />
konstruēšana I: 1. un 5. Eirokodeksa<br />
pielietošana būvprojektēšanā (2008.<br />
g.) un autoru kolektīvs: Dr. hab. sc.<br />
ing. Juris Skujāns, Dr. hab. sc. ing.<br />
Uldis Iljins, Dr. sc. ing. Jānis Kreilis,<br />
Mg. sc. ing. Silvija Štrausa, Dr. sc.<br />
ing. Valentīns Buiķis, Andris Vulāns,<br />
Oļegs Kukuts par metodisko līdzekli<br />
Keramzītbetona bloki ar putupolistirola<br />
starpslāni. Rokasgrāmata. Metodiskie<br />
norādījumi projektētājiem un būvētājiem<br />
(2010. g.).<br />
Nominācijā Publikācija par būvniecību<br />
ar <strong>LBS</strong> Goda diplomu apbalvots Dr. sc.<br />
ing. Jānis Klētnieks, Dr. hab. sc. ing.<br />
Juris Smirnovs par grāmatu Būvniecības<br />
izglītība RTU 20 gados (2010. g.).<br />
Nominācijā Patents būvniecības tehnoloģijā<br />
ar <strong>LBS</strong> Goda diplomu apbalvots<br />
Dr. sc. ing., valsts emeritētais<br />
zinātnieks Videvuds Ārijs Lapsa par<br />
patentu Fasāžu siltināšanas panelis,<br />
tā izgatavošanas paņēmiens un sienu<br />
siltināšanas process (2009. g., patents<br />
Nr. 13963).<br />
16<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
17
XXIII kongress<br />
Vadība<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Apbalvojumi<br />
trīs nominācijās<br />
Katru pavasari Latvijas Būvinženieru<br />
savienība (<strong>LBS</strong>) saka paldies tiem saviem<br />
biedriem, kas daudzus sava mūža<br />
gadus ieguldījuši būvinženieru jaunās<br />
paaudzes apmācībā gan augstskolās<br />
kā pasniedzēji, gan būvfirmās kā<br />
darbaudzinātāji.<br />
Nominācijā Par mūža ieguldījumu<br />
būvniecībā apbalvoja:<br />
Juri Tervitu,<br />
SIA <strong>LBS</strong> – Konsultants,<br />
Andri Šteinertu,<br />
Latvijas Lauksaimniecības universitāte,<br />
Juri Noviku,<br />
Rīgas Tehniskā universitāte,<br />
Anatoliju Gulbi,<br />
AS Ceļuprojekts.<br />
Nominācijā Par jauno būvinženieru<br />
sagatavošanu apbalvojumu saņēma<br />
Andris Veinbergs,<br />
SIA Knauf.<br />
Nominācijā Labākais<br />
darbaudzinātājs apbalvoja:<br />
Valdi Uzariņu,<br />
SIA Restaurators,<br />
Intu Kalēju,<br />
SIA Būves un būvsistēmas,<br />
Valteru Celmiņu,<br />
SIA Celmiņa būvkonstrukciju<br />
projektēšanas birojs,<br />
Bruno Fībigu,<br />
SIA Būvalts.<br />
Valdes sēde<br />
15. februārī<br />
Valdes sēdē tika runāts par novadu piesaisti <strong>LBS</strong> reģionālajām kopām, par<br />
to, kuri <strong>LBS</strong> biedri pelnījuši apbalvojumus Par mūža ieguldījumu būvniecībā,<br />
Par ieguldījumu jauno būvinženieru sagatavošanā un Labākais darbaudzinātājs,<br />
ko paredzēts pasniegt <strong>LBS</strong> XXIII kongresā. Sēdē tika pārspriesta<br />
Būvniecības likuma projekta virzība, jautājumi, ko vēlams izskatīt <strong>LBS</strong> XXIII<br />
kongresā. Valdes locekļi uzklausīja informāciju par Likteņdārza programmas<br />
virzību un <strong>LBS</strong> plānoto līdzdalību tajā, izteica priekšlikumus žurnāla Būvinženieris<br />
aprīļa numuram.<br />
<strong>LBS</strong> valdes sēdē piedalījās būvniecības<br />
informatīvās sistēmas (BIS)<br />
izstrādes nodaļas vadītājs Jānis Zandbergs.<br />
Viņš pastāstīja par BIS mērķiem<br />
un iespējām, kas pašlaik datorsistēmā<br />
ir sakārtots, izmantojot spēkā<br />
esošo likumdošanu.<br />
Reģionālo kopu vadītāja Vaira Ronimoisa<br />
bija sagatavojusi informāciju,<br />
cik <strong>LBS</strong> biedru un cik sertificētu<br />
būvinženieru dzīvo dažādos Latvijas<br />
novados. Valde nolēma aktīvākos iesaistīt<br />
reģionālo kopu darbā vai pat<br />
veidot jaunas kopas, piemēram, Aizkrauklē<br />
un Tukumā, lai <strong>LBS</strong> biedriem<br />
nodrošinātu operatīvāku informācijas<br />
apriti un darba iespējas. Mārtiņš<br />
Straume informēja valdi, ka Būvindustrijas<br />
nevalstisko organizāciju koordinācijas<br />
centra prezidijs sagatavojis<br />
vēstuli par Būvniecības likumprojektu<br />
Saeimas priekšsēdētājai Solvitai<br />
Āboltiņai, Saeimas Tautsaimniecības,<br />
agrārās, vides un reģionālās politikas<br />
komisijas priekšsēdētājam Andrim<br />
Bērziņam un ekonomikas ministram<br />
Artim Kamparam.<br />
Vairāk:<br />
www.bis.gov.lv un<br />
www.em.gov.lv<br />
sadaļā Būvniecība.<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
18<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
19
Sekciju darbs<br />
Latvijas Būvinženieru savienības<br />
sekcijas un to vadītāji, kontakti<br />
Kurators Mārtiņš Straume<br />
t. 29235000<br />
zig@ml.lv<br />
Sabiedrisko attiecību sekcija<br />
Vadītāja Mārīte Šperberga<br />
t. 29468382<br />
marite.sperberga@inbox.lv<br />
Kurators Raimonds Eizenšmits<br />
t. 29209672<br />
unijum@latnet.lv<br />
Starptautisko sakaru sekcija<br />
Vadītājs Aivars Caune<br />
t. 29416045<br />
acdsa@inbox.lv<br />
Izglītības sekcija<br />
Vadītāja Silvija Štrausa<br />
t. 26596552<br />
silvija.strausa@llu.lv<br />
Vietnieki:<br />
Ludmila Okoloviča<br />
t. 29403803<br />
ludmila.okolovica@inbox.lv<br />
Juris Rihards Naudžuns<br />
t. 29282607<br />
juris.naudzuns@inzenierbuve.lv<br />
Jauno speciālistu sekcija<br />
Vadītājs Guntars Šterns<br />
t. 29226064<br />
guntars.sterns@bbs.lv<br />
Būvniecības zinātnes sekcija<br />
Vadītājs Ilgvars Niedols<br />
t. 29267592<br />
imink@imink.lv<br />
Būvprojektēšanas sekcija<br />
Vadītājs Jānis Prauliņš<br />
t. 29407955<br />
janis.praulins@buveforma.lv<br />
Uzņēmēju sekcija<br />
Vadītājs Aldis Fromanis<br />
t. 29134209<br />
aldis.fromanis@inbox.lv<br />
Vietnieki:<br />
Aldis Grasmanis<br />
(projektēšana)<br />
t. 29404391<br />
aldis@bkb.lv<br />
Aigars Ulmanis (būvniecība)<br />
t. 29364805<br />
aigars.ulmanis49@gmail.com<br />
Kuratore Helēna Endriksone<br />
t. 29297583<br />
helena@lbskonsultants.lv<br />
Arhitektūras un pilsētbūvniecības<br />
sekcija<br />
Vadītāja Rūta Krūskopa<br />
t. 29548321<br />
ruta.kruskopa@grafx.lv<br />
Vietnieki:<br />
Viesturs Briedis (arhitektūra)<br />
t. 29453114<br />
viesturs.briedis@arho.lv<br />
Ija Niedole (pilsētbūvniecība)<br />
t. 29209105<br />
imink@imink.lv<br />
Sporta un atpūtas sekcija<br />
Vadītājs Andrejs Magaznieks<br />
t. 29220852<br />
magaznieks@buvalts.lv<br />
Kurators Tālis Straume<br />
t. 29237390<br />
straume@celuprojekts.lv<br />
Likumdošanas sekcija<br />
Vadītājs Ilmārs Leikums<br />
t. 29520009<br />
ilmars.leikums@bcezerparks.lv<br />
Vietnieki:<br />
Alberts Krols (ēkas)<br />
t. 29229788<br />
alberts.krols@inbox.lv<br />
Vilnis Puļķis (ugunsdrošība)<br />
t. 29221671<br />
vp68@inbox.lv<br />
Būvniecības tehnoloģijas sekcija<br />
Vadītājs Eduards Raubiško<br />
t. 29238332<br />
eduards.raubisko@riga.lv<br />
Transportbūvju sekcija<br />
Vadītājs Anatolijs Gulbis<br />
t. 26555776<br />
gulbis@celuprojekts.lv<br />
Vietnieks Jānis Klismets<br />
t. 29237597<br />
janisk@celuinzenieri.lv<br />
Publisko iepirkumu sekcija<br />
Vadītājs Juris Mellēns<br />
t. 26398306<br />
juris.mellens@valmiera.lv<br />
Vietnieks Edvīns Pārups<br />
t. 29468433<br />
Inženierbūvju sekcija<br />
Vadītājs Aivars Brambis<br />
t. 29204389<br />
abr@aqua-brambis.lv<br />
Apsveicam<br />
jubilārus<br />
Tieši tas, ka neviens mirklis<br />
vairs neatkārtosies, piešķir<br />
dzīvei tās apbrīnojamo<br />
vienreizību.<br />
(E. Dikinsone)<br />
martā<br />
Imantu Uzkliņģi<br />
Igoru Ponomarjovu<br />
Jāni Bidzānu<br />
Aivaru Cauni<br />
Jāni Rutkovski<br />
Ēriku Kiršteinu<br />
Ivanu Dužku<br />
Romānu Neilandu<br />
Ingrīdu Ekloni<br />
Māru Cimdiņu<br />
aprīlī<br />
Aristīdu Jansonu<br />
Līgoni Jostiņu<br />
Andri Gaili<br />
Pēteri Āronieti<br />
Juri Bērziņu<br />
Oļegu Apoļski<br />
Gunāru Jakuboviču<br />
Jāni Indusu<br />
Juriju Gorodjanski<br />
20<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
Par jubilāriem lasiet<br />
www.lbs.building.lv
Personība<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Būvkonstruktors –<br />
Jēkabpils<br />
Goda pilsonis<br />
Neskatoties uz cienījamo gadu skaitu, joprojām darbīgs ir Jēkabpilī ļoti cienīts<br />
būvinženieris Jānis Kikusts. Pēc Latvijas Valsts universitātes beigšanas viņš strādāja<br />
par būvdarbu vadītāju, pēc tam par konstruktoru AS Komunālprojekts Jēkabpils<br />
nodaļā. Aktīvās darba gaitas beidza galvenā konstruktora amatā, taču<br />
joprojām veic būvprojektu ekspertīzes, konsultē vietējos būvuzņēmējus sarežģītos<br />
gadījumos, veic konstrukciju apsekošanu, sagatavo mezglu risinājumus. Jānis<br />
Kikusts izstrādāja būvprojekta konstruktīvo daļu un veica būvuzraudzību un<br />
autoruzraudzību Krustpils Vissvētās Trīsvienības Romas katoļu baznīcai. Viņam<br />
piešķirts Jēkabpils Goda pilsoņa nosaukums.<br />
Cik vien Jānis Kikusts sevi atceras, viņš<br />
allaž kaut ko meistarojis. Ganu gaitās<br />
obligāti līdzi tika ņemts kabatas nazis.<br />
Sākumā zēns grieza kārklu stabulītes,<br />
tad meistaroja kaķenes un citus puikām<br />
nepieciešamus rīkus, vēlāk uzmodelēja<br />
veselu lidmašīnu armiju un vilciena<br />
lokomotīvi. Pamatskolas gados Jānim<br />
Kikustam par mīļāko priekšmetu kļuva<br />
matemātika, jo tēvs atklāja teksta uzdevumu<br />
risināšanas noslēpumus. Bija<br />
prieks par veiksmīgi atrastajām atbildēm.<br />
Vēlāk viņš ar vislielāko aizrautību<br />
risināja ģeometrijas uzdevumus.<br />
Vidusskolas 10. klasē Jānis Kikusts<br />
izlēma, ka vēlas kļūt par inženieri celtnieku<br />
un būvēt mājas.<br />
No studiju gadiem visspilgtāk atmiņā<br />
palikuši divi pasniedzēji: K. Gailis,<br />
kas lasīja lekcijas būvmehānikā, un I.<br />
Melderis, kura vadībā studenti apguva<br />
koka konstrukcijas. Viņi prata studentus<br />
ieinteresēt par saviem mācību priekšmetiem.<br />
Pēc studijām pirmos trīs gadus<br />
Jānis Kikusts strādāja Jēkabpilī par būvdarbu<br />
vadītāju. Viņš bieži tikās ar Jēkabpils<br />
projektētājiem, līdz tika uzaicināts<br />
strādāt Jēkabpils projektu un tāmju birojā,<br />
kas vēlāk pārveidojās par projektēšanas<br />
institūta Latkomunprojekt (tagad AS<br />
Komunālprojekts) Jēkabpils nodaļu. Jānis<br />
Kikusts bija inženieris konstruktors.<br />
Šajā darbā viss tik tiešām bija atkarīgs<br />
vienīgi no paša – bija zīmulis, papīrs un<br />
dzēšgumija, bija dots uzdevums, atlika<br />
vien atrast vislabāko risinājumu. Komunālprojektā<br />
Jānis Kikusts nostrādāja<br />
līdz aiziešanai pensijā 1993. gadā.<br />
«Visus šos gadus mana būvmehānikas<br />
pasniedzēja Gaiļa Celtnieka rokasgrā-<br />
mata būvmehānikā bija arī mana rokasgrāmata,»<br />
saka Jānis Kikusts.<br />
Projektēšanas institūta Komunālprojekts<br />
darbības joma bija dažādu ēku<br />
kapitālie remonti, tagad tos sauktu par<br />
rekonstrukcijām un jaunbūvēm. Te pavērās<br />
plašas iespējas dažādu konstrukciju<br />
izpētē un iespējamo pastiprinājuma<br />
variantu meklējumos. Bieži vien bija<br />
nepieciešams atsevišķiem mezgliem<br />
rast individuālus risinājumus, kas vienlaikus<br />
apmierinātu gan prasību pēc izturības,<br />
gan konstruktīvās un estētiskās<br />
prasības. Ja izdevās sekmīgi apvienot<br />
visus šos nosacījumus, Jānis Kikustam<br />
bija gandarījums par paveikto. Tiekšanās<br />
uz ideālu individuālu mezglu konstrukcijas<br />
risinājumu arī ir saistošākais<br />
konstruktora profesijā.<br />
Vai nācies piedzīvot brīžus, kad iekšējais<br />
zirgs nenes tik strauji, kā gribētos?<br />
Ko darījāt, lai tomēr nesašļuktu?<br />
Mans sākotnējais dzīves plāns būvēt<br />
īpašas ēkas atdūrās pret skarbo padomju<br />
laika īstenību, bet tas manī neradīja<br />
vilšanos profesijas izvēlē – kļuvu par<br />
projektētāju. Kad deviņdesmito gadu<br />
sākumā projektēšanas darbi strauji gāja<br />
mazumā, aizgāju pensijā, taču saikne<br />
ar celtniecības organizācijām un projektētājiem<br />
nepārtrūka. Jutu, ka uzkrātā<br />
pieredze vēl ir noderīga. <strong>LBS</strong> nokārtoju<br />
eksāmenu un ieguvu sertifikātus būvju<br />
konstrukciju projektēšanā un ekspertīzē,<br />
tie tagad pagarināti līdz 2015. gadam.<br />
Vai jums ticis vieglais vai grūtais ceļš?<br />
Esmu kara laika bērns un jau bērnībā<br />
sapratu, ka nav tikai vieglais vai grūtais<br />
ceļš. Mūsu ceļš vienmēr ir mainīgs, un,<br />
domāju, tāds arī būs.<br />
22<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
23
Personība<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Vai kaut ko esat darījis par spīti, līdz<br />
galam?<br />
Konstruktora profesijā neko nevar darīt<br />
par spīti, līdz galam. Nevar strādāt izolēti<br />
un nerēķināties ar citu speciālistu<br />
domām, bet konstruktoriem nekad nerodas<br />
strīdi, jo visu izšķir pierādījumi<br />
ar aprēķiniem.<br />
Kādas trīs lietas jums saistās ar savu<br />
jaunību?<br />
Aizraušanās ar sportu: volejbols, dambrete,<br />
šahs. Neatlaidība un pienākuma<br />
apziņa skolā. Studiju gados neatlaidību<br />
stiprināja arī nepieciešamība vienmēr<br />
saņemt stipendiju.<br />
Kā jūs ietekmējuši citi?<br />
Ģimenē mani ietekmēja vecāki, skolā<br />
– skolotāji, protams, ne visi vienādi.<br />
Esmu centies izvairīties no sliktas ietekmes.<br />
Neesmu darījis to, ko negribēju,<br />
lai tikai līdzinātos citiem. Domāju,<br />
tas man ir izdevies.<br />
Kas sagādā prieku?<br />
Pirmām kārtām ģimene, mazmeitas,<br />
protams, labi padarīts darbs.<br />
Kādām grāmatām dodat priekšroku?<br />
Labprāt lasu populārzinātniskas grāmatas<br />
un žurnālus, piemēram, par astronomiju.<br />
Pirmā lielākā grāmata, ko patiešām<br />
atceros no bērnības, ir Kaudzīšu<br />
Mērnieku laiki. Vēl tagad reizēm ienāk<br />
prātā romānā lasītie trāpīgie izteicieni,<br />
jo arī ne tik sen mēs pārdzīvojām savus<br />
mērnieku laikus.<br />
Miniet trīs savas labākās īpašības.<br />
Kura no tām visvairāk palīdzējusi<br />
dzīvē?<br />
Neatlaidība, mērķtiecība, aizrautība.<br />
Un tieši neatlaidība man vienmēr ir palīdzējusi.<br />
Kāpēc trīs lietas ir labas?<br />
Jau Bībelē minētas trīs labas lietas:<br />
ticība, cerība, mīlestība. Neko labāku<br />
nevaru iedomāties.<br />
Kurā laika posmā vēlētos padzīvot<br />
ilgāk?<br />
Visilgāk būtu vēlējies padzīvot pēdējā<br />
aktīvā darba posmā, jo tad sajutu, ka šo<br />
to jau varu.<br />
Kas jums visvairāk krīt uz nerviem?<br />
Paviršība.<br />
Ja nebūtu tas, kas esat...<br />
Tā būtu vislielākā neveiksme manā<br />
mūžā.<br />
Kādi ir jūsu vakari, nedēļu nogales,<br />
brīži, kad nedomājat par būvniecību?<br />
Vakaros obligāti noskatos Panorāmu,<br />
lasu grāmatas par ievērojamu cilvēku<br />
dzīvi, vēsturiskus romānus. Vasarā<br />
labprāt uzturos savā dārza mājā pie<br />
ezera, ko pats projektēju un būvēju.<br />
Patīk dārza darbi, svaigs gaiss. Agrāk<br />
ar aizrautību piedalījos dažādos sporta<br />
pasākumos, spēlēju volejbolu, jaukas<br />
atmiņas saistās ar kādreizējiem Komunālprojekta<br />
sporta svētkiem.<br />
Jēkabpils pilsētas pašvaldības Pilsētsaimniecības<br />
departamenta direktors,<br />
būvinženieris Raits Sirmovičs:<br />
«Ar Jāni Kikustu iepazinos 1976. gadā.<br />
Es biju tikko beidzis celtniecības inženiera<br />
studijas un uzsāku darba gaitas<br />
toreizējā projektēšanas institūta Latkomunprojekt<br />
Jēkabpils nodaļā. Jānis<br />
Kikusts bija nodaļas galvenais konstruktors.<br />
Tolaik man bieži nācās lūgt<br />
padomu. Jānis Kikusts vienmēr bija<br />
iecietīgs pret jaunākajiem kolēģiem,<br />
palīdzēja atrast pareizos konstruktīvos<br />
risinājumus. Tolaik apbrīnoju kolēģa<br />
dziļās teorētiskās zināšanas un lielo<br />
praktiskā darba pieredzi, viņa lielisko<br />
grafiku, izstrādājot rasējumus. Jānis<br />
Kikusts nekad neuzsvēra savu pārākumu,<br />
bet jautājumus apsprieda kā līdzīgs<br />
ar līdzīgu. Tolaik Jēkabpils nodaļā darbu<br />
uzsāka daudz jauno būvinženieru,<br />
un Jānis visiem bija lielisks, pacietīgs<br />
darbaudzinātājs. Tieši viņš izskoloja<br />
Jēkabpils nodaļas jauno inženieru<br />
paaudzi. Jēkabpils pilsētas un arī visa<br />
reģiona būvnieku vidū Jānis ir neapšaubāma<br />
autoritāte. Jānis Kikusts ir<br />
izstrādājis konstruktīvo daļu daudzām<br />
nozīmīgām Jēkabpils jaunbūvēm, bet<br />
īpaši daudz viņš darbojies ēku rekonstrukciju<br />
un kapitālo remontu jomā. Pateicoties<br />
Jāņa rastajiem risinājumiem,<br />
daudzas ēkas sākušas tikpat kā jaunu<br />
dzīvi.»<br />
Būvinženieris Alberts Barkāns:<br />
«Kad pirms gandrīz 30 gadiem iepazinu<br />
Jāni, viņš jau bija speciālists ar lielu pieredzi<br />
un plašām zināšanām. Pārsteidzoši<br />
šķita tas, ka Kikusta kungs spēja rast risinājumus<br />
un pieņemt lēmumus dažādās<br />
būvniecības situācijās. Uz jebkuru jautājumu<br />
viņš varēja sniegt atbildi, saprotami<br />
izskaidrot un pamatot savu redzējumu.<br />
Varēja just, ka būvniecības projektēšana<br />
ir viņa sirdslieta, zināšanas ir mērķtiecīgi<br />
apgūtas un krātas. Aizkustinoši, ka Jānis<br />
ar pietāti atcerējās savus pasniedzējus<br />
augstskolā un joprojām kā palīgmateriālus<br />
izmantoja savas studiju laika lekciju<br />
konspektu klades. Tie bija kārtīgi un rūpīgi<br />
pieraksti, formulas saprotamas un<br />
joprojām izmantojamas. Mudinot mūs<br />
atrast optimālos konstruktīvos risinājumus,<br />
Jānis mēdza teikt: «Uzbūvēt var<br />
visu, jautājums tikai, cik tas maksās.»<br />
Jānis vienmēr ir atsaucīgs, pieejams<br />
un atvērts katram, kam nepieciešama<br />
palīdzība.»<br />
SIA Jēkabpils PMK valdes priekšsēdētājs<br />
Uldis Helmuts Putniņš:<br />
«SIA Jēkabpils PMK kolektīvs ir patiesi<br />
gandarīts, ka ilgus gadus mūsu sadarbības<br />
partneris ir projektētājs konstruktors<br />
Jānis Kikusts. Gan uzņēmuma<br />
pašreizējie darbinieki, gan arī tie, kas<br />
strādāja uzņēmumā līdz 1993. gadam,<br />
vēl šodien ar labu vārdu atceras viņu.<br />
Jānis Kikusts joprojām sniedz savu atbalstu<br />
un zināšanas visiem, kam tas ir<br />
nepieciešams. Mums vairākkārt bijusi<br />
nepieciešamība sarežģītu projektēšanas<br />
jautājumu risināšanā pieaicināt par<br />
ekspertu tieši Kikusta kungu. Viņš ir Jēkabpils<br />
patriots un projektējis daudzas<br />
Jēkabpils ēkas. Viena no lielākajām viņa<br />
iecerēm bija uzbūvēt Jēkabpilī jaunu,<br />
skaistu, modernu dievnamu. Šī iecere<br />
tika realizēta, un nu Krustpils visaugstākajā<br />
vietā majestātiski slienas Vissvētās<br />
Trīsvienības Romas katoļu baznīca.<br />
Tiešs, atklāts un taisnīgs – tādu mēs pazīstam<br />
Jāni Kikustu. Savu darba mūžu<br />
viņš atdevis vienai no sarežģītākajām<br />
nozarēm – būvniecībai. Viņa dzīves<br />
pieredze un padoms ne vienam vien<br />
jaunam cilvēkam palīdzējuši dzīvē saskatīt<br />
īstās vērtības.»<br />
Anita Vanaga, Mārīte Šperberga<br />
Jāņa Lāča foto<br />
24<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
25
Objekts<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Biržas ēkas<br />
jaunā dzīve<br />
Pēc trīs gadu ilgas atjaunošanas un pārbūves Rīgas Biržas ēka šogad augustā<br />
tiks atklāta apmeklētājiem kā Ārzemju mākslas muzejs. Latvijas Būvinženieru savienības<br />
biedri namu apmeklēja 2009. gada vasarā, par ko Būvinženieris rakstīja<br />
septembra numurā (Nr. 12), nu sekoja ēkas otrais apciemojums.<br />
Nama pārbūve un restaurācija ir viens<br />
no lielākajiem VAS Valsts nekustamie<br />
īpašumi realizētajiem investīciju<br />
projektiem. Būvdarbi tika sākti<br />
2008. gada maijā, un tajos bija plānots<br />
ieguldīt 15,63 miljonus latu. Būvniecības<br />
ģenerāluzņēmējs ir pilnsabiedrība<br />
RBSSKALS un RBSSKALS Būvvadība.<br />
Projekta vadītājs – Jānis Lāčaunieks,<br />
atbildīgais būvdarbu vadītājs – Varis<br />
Cesbergs.<br />
Ēkas rekonstrukcija notiek pēc SIA Arhitektoniskās<br />
izpētes grupa arhitektes<br />
Liesmas Markovas izstrādātā projekta.<br />
Būvkonstrukcijas izstrādāja SIA Celmiņa<br />
būvkonstrukciju projektēšanas birojs.<br />
Būvkonstruktors būvdarbu laikā – Igors<br />
Putniņš no SIA BKB. Būvuzraudzības<br />
grupas vadītājs – Juris Gailis.<br />
Biržas ēkas iekšpagalms ieguvis stikla<br />
pārsegumu. Atjaunotas un vēsturisko<br />
izskatu atguvušas arī tās telpas, kas savulaik<br />
tika nopostītas ugunsgrēkā. Par<br />
restaurāciju atbild SIA RE&RE un tās<br />
meitasuzņēmums ReRe04. Restaurācijas<br />
procesā tika piesaistīti arī speciālisti<br />
no Vācijas, Itālijas un Polijas, kas specializējušies<br />
marmora restaurācijā.<br />
Ēkas platība pirms rekonstrukcijas<br />
bija 4200 m 2 , tagad tā palielinājusies<br />
līdz 5500 m 2 . Pats grūtākais bija biržas<br />
vajadzībām būvēto ēku pārveidot par<br />
muzeja ēku, saglabājot tās oriģinalitāti.<br />
Kaut kādā mērā pat žēl, ka vienu<br />
mākslu – greznās sienas – aizsegs cita,<br />
atsevišķas detaļas netika atjaunotas,<br />
jo bija jāpielāgojas muzeja specifikai.<br />
Atjaunoti netika arī lielie spoguļi un<br />
greznās lustras augšējā stāva zālēs, jo<br />
ekspozīcijas paredz citu apgaismojuma<br />
specifiku. Taču var droši apgalvot, ka<br />
Rīga un Latvija ieguvusi namu, ar kuru<br />
lepoties.<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
26<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
27
Objekts<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Nozare ārpus modernām tehnoloģijām –<br />
restaurācija<br />
Restaurācijas izpildes tehnoloģijas un<br />
metodika nemainās strauji, drīzāk gadu<br />
gaitā lēnām pilnveidojas. Goda vietā šajā<br />
nozarē gadsimtiem ilgi turas meistaru<br />
roku darbs. RE&RE ir viens no retajiem<br />
Latvijas uzņēmumiem ar pietiekamiem<br />
resursiem plaša profila ēku un interjeru<br />
restaurācijas īstenošanā atbilstoši kvalitātes<br />
standartiem un restaurācijas ētikas<br />
principiem, piesaistot Latvijā un ārzemēs<br />
atzītus profesionāļus. Zināmākie<br />
uzņēmuma RE&RE restaurētie objekti:<br />
Latvijas Nacionālā teātra interjers, Vācijas<br />
vēstniecības ēka Latvijā, Latvijas<br />
Banka, Saeimas nams, Mazā ģilde, Francijas<br />
Kultūras centrs, M. Čehova Rīgas<br />
Krievu teātris, trīs gadu garumā restaurācijas<br />
darbi tiek vadīti Biržas ēkā. Vērtējot<br />
Biržas ēkā veiktos darbus no apjoma un<br />
sarežģītības aspekta Latvijas kontekstā,<br />
veikums uzskatāms par vienu no nozīmīgākajiem<br />
tūlīt aiz Rundāles pils un<br />
LNO ēkas. RE&RE Rīgas Biržā izpilda<br />
komplicētas restaurācijas, restaurācijas,<br />
daļējas restaurācijas un rekonstrukcijas<br />
darbus iekštelpās, kā arī būvgaldniecības<br />
izstrādājumu – logu ar oriģinālo stiklojumu,<br />
durvju un sienu paneļu – restaurāciju.<br />
Ēkas rekonstrukcijas projekta autore<br />
ir SIA Arhitektoniskās izpētes grupa arhitekte<br />
Liesma Markova.<br />
«Plašas zināšanas, pieredze, amata prasme<br />
ir labākie restauratoru palīgi daudzos<br />
gadījumos, lai priekšmetam vai virsmai<br />
atdotu oriģinālo vēsturisko izskatu. Pēc<br />
izpētes darbu veikšanas un vēsturiskās<br />
«matricas» fiksācijas profesionāļi<br />
pieņem lēmumu par darbu turpmāko<br />
metodoloģiju – restaurāciju vai rekonstrukciju.<br />
Biržā atsevišķās vietās esam<br />
atstājuši nelielus atsegtus daudzo slāņu<br />
fragmentus kā uzskatāmu liecību darbu<br />
apjomam – tie var būt pat 5–11 dažādu<br />
toņu uzslāņojumi vairāku milimetru biezumā,<br />
kas darbu veikšanas procesā rūpīgi,<br />
pamatā ar skalpeli, ir noņemti,» stāsta<br />
RE&RE restaurācijas projektu vadītājs<br />
Roberts Veco-Vecums.<br />
Biržas ēkā ir restaurēts ievērojams apjoms<br />
interjera detaļu un elementu, monumentālās<br />
glezniecības un tēlniecības<br />
darbi, mākslīgā marmora apdare, koka<br />
apdares elementi un būvelementi, kamīni<br />
un krāsnis, restaurēto priekšmetu vidū ir<br />
gaismekļi, spoguļu rāmji, pulksteņi, akmens<br />
izstrādājumi. Piektajā stāvā administrācijas<br />
telpās grīdas klājuma segums<br />
veidots no 150 gadu veciem kokmateriāliem,<br />
sazāģējot grīdas dēļos vecās Biržas<br />
ēkas jumta pārseguma sijas, ko nācās demontēt,<br />
veidojot jauno jumta izbūvi un<br />
ātriju ar virsgaismu.<br />
Mākslīgās marmora tehnikas<br />
izmantojums Biržas ēkā<br />
Mākslīgā marmora tehnikā veidotās<br />
(Itālijā – scagliola, Vācijā – stuckmarmor)<br />
sienu apdares tika restaurētas,<br />
«reģenerējot» atsevišķus ugunsgrēkā<br />
bojātus sienu fragmentus vai veidojot no<br />
jauna plašus sienu paneļus pirmā un otrā<br />
stāva zālēs. Tehnika kā māksliniecisks<br />
paņēmiens radusies pirms vairāk nekā<br />
1000 gadiem, piedzīvojusi uzplaukumu<br />
Itālijā 17. gadsimtā un tālāk izplatījusies<br />
visā Eiropā. Latvijā mākslīgā marmora<br />
tehnika izmantota Rundāles pilī, Latvijas<br />
Nacionālajā operā, Latvijas Nacionālajā<br />
mākslas muzejā, dažos Vecrīgas namos.<br />
Kvalitatīvu mākslīgā marmora virsmu<br />
no dabiskā marmora atšķirt iespējams<br />
tikai pēc taustes: dabiskā marmora virsma<br />
ir auksta, mākslīgā marmora – silta.<br />
Vizuāli atšķirības nav pamanāmas. Savulaik<br />
tehnikas lietpratēji skopi dalījās<br />
amata noslēpumos, mūsdienās jau iespējams<br />
teorētiski un praktiski izglītoties pie<br />
meistariem specializētos mācību centros<br />
Itālijā un Vācijā. Mākslīgā marmora<br />
tehnika ir absolūts roku darbs, viendabīgā<br />
masā noteiktās proporcijās samīcot<br />
ģipsi, saistvielu, kas iegūta no dzīvnieku<br />
kauliem, dabisko pigmentu. Masa tiek<br />
uzklāta uz virsmas un pēc tam vairākkārt<br />
slīpēta un pulēta, līdz iegūts nepieciešamais<br />
spožums. Siena ar mākslīgā marmora<br />
apdari top lēnām, vienā piegājienā<br />
aizpildot pāris desmitu kvadrātcentimetru<br />
lielu laukumu. Vienā reizē iespējams<br />
sagatavot masu, kas pēc apjoma atgādina<br />
maizes «ķieģelīti», taču tādus vajag ļoti<br />
daudz, turklāt ar identisku sastāvu, tonējumu,<br />
cietību; gala rezultāts ir atkarīgs no<br />
meistara pieredzes un spējas izjust formu<br />
un toni. Biržas ēkas Venēcijas zāles restaurācijas<br />
darbu vadīšanai un izpildei<br />
uzņēmums RE&RE meklēja zinātnisko<br />
restaurācijas un rekonstrukciju darbu vadītāju<br />
Itālijā, vēršoties pie profesores Almas<br />
Ortolanas, glezniecības un interjeru<br />
apdares restaurācijas speciālistes, zinātnieces,<br />
kas piedalījusies pasaulslavenu<br />
un starptautiski nozīmīgu objektu izpētes<br />
un restaurācijas darbos.<br />
Informācija:<br />
Roberts Veco-Vecums,<br />
RE&RE projektu vadītājs,<br />
www.rere.lv.<br />
Foto no RE&RE arhīva<br />
28<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
29
Konference<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Tiltu projektēšana<br />
un būvniecība<br />
Prāgā notika konference Tiltu būvniecība, kas pulcēja aptuveni 100 tiltu projektēšanas<br />
un būvniecības speciālistu no Krievijas, Eiropas un Amerikas. Konferenci<br />
organizēja iQPC (Lielbritānija) sadarbībā ar tiltu būvnieku asociāciju–fondu<br />
AMOST (Krievija).<br />
Raksta autors kopā ar Dienvidu tilta būves direkcijas<br />
vadītāju, <strong>LBS</strong> biedru Eduardu Raubiško viaduktā.<br />
Šeiha Al Zaīda tilts Abū Dabī Arābu Emirātos.<br />
Pārstāvēti bija arī tādi tehnoloģiju<br />
ražotāji kā BERD (speciālo, gara laiduma<br />
pārvietojamo veidņu ražotāji),<br />
BAUER (pāļu un dziļo fundamentu<br />
ierīkotāji), BENTLEY Software (tiltu<br />
un inženierbūvju projektēšanas programmatūra),<br />
Mageba (tiltu aksesuāru<br />
un seismiskās aizsardzības ierīču<br />
ražotāji), SOILMEC (grunts un dziļo<br />
fundamentu speciālisti), PONTEX (inženierkonsultanti)<br />
u. c.<br />
Konferences galvenie temati:<br />
1) perspektīvas un attīstības virzieni<br />
infrastruktūras industrijā Krievijā;<br />
2) jaunumi un pārbaudītie tehnoloģiskie<br />
risinājumi tiltu projektēšanā un<br />
būvniecībā;<br />
3) plānotie, esošie un jau izpildītie<br />
projekti Krievijā, Arābu Emirātos,<br />
Čehijā, Spānijā, Šveicē un citās valstīs.<br />
Krievijā pašreiz plāno apmēram 6%<br />
gada izaugsmi vietējā infrastruktūrā<br />
(ceļu un dzelzceļu garumi, objektu<br />
skaits). Līdz 2030. gadam Krievijas<br />
valdība plāno palielināt transporta tīklu<br />
par aptuveni 50%, tas nozīmē milzīgas<br />
investīcijas (gada budžets infrastruktūrai<br />
ir aptuveni 6,35 miljardi eiro) un arī<br />
būvniecības apjomu. Turklāt ļoti daudziem<br />
objektiem ir nepieciešams remonts<br />
(aptuveni 6000 tilti ir jāremontē<br />
tuvākajos divos trīs gados, no tiem<br />
aptuveni 1000 jau ir pirmsavārijas stāvoklī).<br />
Daži Latvijas būvniecības uzņēmumi<br />
jau tagad piedalās dažādos projektos<br />
Krievijā un NVS valstīs. Šī tendence<br />
var pieaugt, lai arī cik sarežģīts<br />
un specifisks šis tirgus būtu, jo darbs<br />
tur ir interesants no vairākiem skatu<br />
punktiem (apjoms, peļņa, inženiertehniskie<br />
risinājumi un tehnoloģijas).<br />
Konferencē prezentētās pasaules<br />
līderu tehnoloģijas<br />
Firma BERD prezentēja savu tehnoloģiju<br />
– ar ārējo augststiprības kūļu saspriegto<br />
veidņu–kopņu konstrukciju,<br />
kas pārvietojas ar pagaidu kronšteinu<br />
palīdzību zem izbūvējamā tilta laiduma<br />
un atļauj visu laiduma veidņošanas,<br />
stiegrošanas un betonēšanas darbus<br />
veikt «no gaismas», tas ir, neizmantojot<br />
klasisko veidņu turu un torņu sistēmas.<br />
Interesantu pāļu izbūves tehnoloģiju<br />
ūdenī (hidrobūvniecībai) bez sausās<br />
būvbedres ierīkošanas prezentēja<br />
SOILMEC. Izmantojot šādu tehnoloģiju,<br />
ar neizvelkamo cauruļu un bentonita<br />
(māla un ūdens maisījums ar lielu<br />
blīvumu atvērta izrakuma noturēšanai)/polimēra<br />
maisījuma palīdzību var<br />
izbūvēt pāļus līdz 35 metru dziļumā,<br />
strādājot uz ūdens.<br />
Ar jaunākajiem izstrādājumiem tiltu<br />
aksesuāru tehnoloģijā iepazīstināja<br />
Šveices firmas Mageba pārstāvji: jaunākās<br />
paaudzes slīdēšanas materiāli tiltu<br />
balstīklām un deformācijas šuvēm,<br />
ātro šuvju nomaiņu tehnoloģijas bez<br />
satiksmes pārtraukšanas, pateicoties<br />
modulārai konstrukcijai un jaunām<br />
monitoringa sistēmām.<br />
Daži no konferencē<br />
prezentētajiem objektiem<br />
Igors Koļuševs (GiproStrojMost), kurš<br />
Latvijā pazīstams kā Dienvidu tilta pār<br />
Daugavu projekta izstrādātājs, prezentēja<br />
lielākā vanšu tilta uz Krievu<br />
salu būvniecībā Vladivostokā izmantotos<br />
tehnoloģiskos risinājumus. Tiltu<br />
projektēja Sanktpēterburgas institūts<br />
GiproStrojMost, galvenais laidums ir<br />
1104 metri – šobrīd pasaules rekords.<br />
Vladivostokā institūts projektēja trīs<br />
lielus objektus, kuriem ir jābūt gataviem<br />
līdz 2012. gada maijam – APEC<br />
samitam. Un tie ir: vanšu tilts uz Krievu<br />
salu, vanšu tilts pār Zelta raga līci<br />
un trīs kilometrus garš tilta pārvads pār<br />
De Frizes līci.<br />
Staņislavs Šuļmans no Sanktpēterburgas<br />
institūta TransMos, kas ar saviem<br />
darbiem ir pazīstams arī Latvijā<br />
un Baltijā (Slāvu transporta pārvada<br />
Rīgā laiduma konstrukcijas projektētāji<br />
apakšuzņēmēji, Vabaduse arkas<br />
30<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
31
Konference<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
GiproStrojMost<br />
tilts Tartu, Igaunijā), prezentēja dažus<br />
Krievijas projektus – no olimpiskajiem<br />
objektiem Sočos (kopā vairāk nekā 8<br />
km tiltu konstrukciju) līdz trīs pilonu<br />
vanšu tiltam Krievijas vidusreģionā.<br />
Visi objekti tiek projektēti ne tikai pēc<br />
Krievijas standartiem, bet arī ņemot<br />
vērā Eirokodus kā «papildu» tehnisko<br />
materiālu – tāda situācija šodien Krievijā<br />
sastopama ļoti bieži (Krievijā sagatavošanā<br />
atrodas likumprojekts par<br />
Eirokodu izmantošanu jomās, kur nav<br />
mūsdienīgu aktuālo normatīvo dokumentu,<br />
bet, kad un kādā formā tas tiks<br />
ieviests, nav zināms).<br />
Vardams Džonss no Lielbritānijas projektu<br />
institūta High-Point Rendel prezentēja<br />
projektu Šeiha Al Zaīda tilts<br />
Abū Dabī Arābu Emirātos, kas ir īsts<br />
inženieru un arhitektūras mākslas šedevrs,<br />
un iepazīstināja ar oriģināliem<br />
konstruktīviem risinājumiem, sagādes<br />
un montāžas sarežģījumiem būvniecības<br />
procesā.<br />
Dažus projektus Čehijā un Prāgas apkārtnē<br />
prezentēja arī Čehijas projektētāji:<br />
Milans Kalnis no PONTEX Consulting<br />
Engineers, Jans Viteks no Metrostav,<br />
Jans Blazeks no Boegl & Krysl<br />
(Ločkovas ielejas viadukts).<br />
Konferences pēdējā dienā bija noorganizēta<br />
trīs izbūvēto vai būvējamo projektu<br />
apsekošana: Prāgas apvedceļa pabeigtais<br />
jaunais posms, Ločkovas ielejas<br />
viadukts un Prāgas tuneļu maģistrāle.<br />
Apvedceļa objekti ir klasiskā iepriekšsaspriegtā<br />
dzelzsbetona konstrukciju<br />
komplekss ar vairākām estakādēm,<br />
pārvadiem un satiksmes sadalīšanas<br />
mezgliem.<br />
Ločkovas viadukts ir interesants tēraudbetona<br />
kompozīta laidums uz slīpiem<br />
dzelzsbetona balstiem, pie kuriem<br />
būvniecības laikā bija izbūvēti<br />
vertikālie pagaidu balsti no dzelzsbetona,<br />
kas, pēc būvnieka aprēķiniem,<br />
bija izdevīgāk nekā īrēt lielus tērauda<br />
torņus (balstu augstums ir ap 40 m, tilta<br />
laiduma garums – 426 m).<br />
Pēdējais apsekotais objekts bija tunelis<br />
zem Prāgas centra, kas ļauj ātri<br />
izlaist lielo tranzīta auto plūsmu cauri<br />
pilsētai, netraucējot tās dzīvi un nesabojājot<br />
tās unikālo skaistumu. Tunelis<br />
ir izbūvēts ar vairoga metodi, jo ģeoloģiskie<br />
apstākļi ir ļoti labvēlīgi – apkārt<br />
ir labas kvalitātes klints. Tunelis<br />
paredzēts divām trim joslām katrā<br />
virzienā un atrodas 20–30 metru dziļumā,<br />
vietām līdz 60 m un vairāk.<br />
Mūsu austrumu kaimiņam ir daudz<br />
interesantu sasniegumu būvniecības<br />
jomā, un tehnoloģiski Krievija šodien<br />
ir ļoti tuvu citām, daudz progresīvākām<br />
valstīm. Nākamo 10–20 gadu laikā<br />
Krievijā būvniecības joma attīstīsies,<br />
būs interesanti sekot notikumiem, un<br />
Latvijas būvinženieriem un uzņēmējiem<br />
būtu arī vēlams piedalīties šajos<br />
projektos.<br />
Vairāk informācijas par konferenci:<br />
www.bridgesrussia.com<br />
Jevgēnijs Derkačs,<br />
Mageba SA (Šveice)<br />
tehnisko projektu vadītājs,<br />
<strong>LBS</strong> Starptautiskās sekcijas dalībnieks<br />
Foto no personiskā arhīva un<br />
publicitātes foto no konferences<br />
materiāliem<br />
UZMANĪBU!<br />
Lūdzam ieskaitīt<br />
<strong>LBS</strong> biedru naudas<br />
gada maksu<br />
norēķinu kontā:<br />
Latvijas Būvinženieru savienība<br />
K. Barona iela 99, lit. 1a,<br />
Rīga, LV-1012<br />
Reģistrācijas Nr. 40008000225<br />
PVN reģistrācijas Nr.<br />
LV40008000225<br />
A/S «SEB banka»,<br />
Vecrīgas filiāle<br />
Kods UNLALV2X001<br />
Norēķinu konta Nr.<br />
LV80UNLA0001000700350<br />
Strādājošiem <strong>LBS</strong> biedriem<br />
un asociētiem biedriem<br />
LVL 25<br />
Nestrādājošiem pensionāriem<br />
LVL 5<br />
32<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
33
Attīstība<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Ūdenssaimniecības<br />
izaicinājumi nākotnē<br />
Ir pagājuši piecpadsmit gadi, kopš Latvijā tika nodotas ekspluatācijā pirmās<br />
ar daļēju starptautisko finanšu donoru palīdzību izbūvētās un rekonstruētās<br />
ūdenssaimniecības būves. Minēto projektu sagatavošana tika uzsākta pagājušā<br />
gadsimta deviņdesmito gadu vidū. Tajā laikā savu palīdzīgo roku ūdenssaimniecības<br />
attīstībai Latvijā sniedza Pasaules Banka, ERAB, Ziemeļvalstu attīstības<br />
aģentūras SIDA un DEPA, kā arī Ziemeļvalstu investīciju organizācija<br />
NEFCO.<br />
Ziemeļvalstu palīdzības stafeti Latvijā<br />
pārņēma Eiropas Savienība, sākotnēji<br />
PHARE projektu veidā, pēc tam<br />
ar ISPA, Kohēzijas un ERAF fondu<br />
palīdzību. Viens no galvenajiem projektu<br />
kritērijiem bija to dzīvotspēja,<br />
proti, ekspluatējošās organizācijas<br />
spēja būves ekspluatēt, nodrošinot<br />
pietiekamus līdzekļus to atjaunošanai<br />
jeb rehabilitācijai nākotnē. Nekas<br />
nav mūžīgs, un jebkuras būves plānotais<br />
kalpošanas laiks ir ierobežots. To<br />
elektriskās un mehāniskās sastāvdaļas<br />
būs jānomaina pēc 10–15 gadiem.<br />
Vēlāk, pēc 30, 50 vai atsevišķos<br />
gadījumos pēc 100 gadiem, būs nepieciešama<br />
arī būvju pamatelementu<br />
atjaunošana.<br />
Pirmie finanšu palīdzību gan dāvinājumu,<br />
gan izdevīgu kredītu veidā ūdens-<br />
saimniecības nozarē Latvijā izmantoja<br />
Rīgas, Daugavpils, Liepājas, Jūrmalas,<br />
Madonas, Cēsu un citu pašvaldību<br />
ūdenssaimniecību uzņēmumi, izbūvējot<br />
galvenokārt notekūdeņu attīrīšanas<br />
un dzeramā ūdens sagatavošanas ietaises.<br />
Šogad martā par godu deviņdesmito<br />
gadu beigās uzsāktā projekta noslēgumam<br />
Cēsīs tika rīkota konference<br />
Ziemeļvalstu ieguldījums Latvijas<br />
infrastruktūras projektos ilgtspējīgas<br />
attīstības veicināšanai. Ūdenssaimniecības<br />
nozares pārstāvjiem ir vērtīgi<br />
tikties, pārrunāt sasniegto, izvērtēt ieguvumus<br />
un kļūdas.<br />
Ūdenssaimniecībā, tāpat kā jebkurā<br />
citā nozarē, ir dzīves cikls, kas sākas<br />
ar ideju, turpinās ar plānošanu,<br />
projektēšanu, būvniecību. Būve tiek<br />
ekspluatēta un uzturēta. Pienāk brīdis,<br />
kad tā ir jāatjauno, veicot attīstības<br />
plānu aktualizāciju.<br />
Analizējot pēdējās desmitgades notikumus<br />
un dažādas prognozes, var<br />
secināt, ka ūdenssaimniecības jomu<br />
Latvijā sagaida vairāki izaicinājumi.<br />
Un tie ir: lejup krītoša demogrāfiskā<br />
prognoze; īpatnējā ūdens patēriņa būtisks<br />
samazinājums, sistēmu atjaunošana<br />
un finansējuma trūkums sistēmu<br />
atjaunošanai; centralizētu ūdensapgādes<br />
un kanalizācijas sistēmu izmantošanas<br />
veicināšana, kā arī sadrumstalotība<br />
ūdenssaimniecības sistēmu<br />
apsaimniekošanā.<br />
Pēdējā laika demogrāfiskās prognozes<br />
liecina par iedzīvotāju skaita samazināšanos.<br />
Tas nozīmē, ka iedzīvotājiem<br />
palielināsies izmaksas, kas nepieciešamas<br />
inženierkomunikāciju sistēmu<br />
uzturēšanai un ekspluatācijai, kā arī<br />
atjaunošanai.<br />
Mūsu valstī ir uzkrāts liels mantojums<br />
no padomju laikiem, jo pagājušajā<br />
gadsimtā no sešdesmitajiem gadiem<br />
līdz astoņdesmito gadu vidum notika<br />
strauja ūdenssaimniecības attīstība.<br />
Šobrīd šīs būves ir nokalpojušas savu<br />
plānoto laiku, un tām ir nepieciešama<br />
atjaunošana. Nevienam nav noslēpums,<br />
ka ūdenssaimniecības avārijas<br />
rada lielus zaudējumus videi, ekonomikai<br />
un sabiedrībai. Zaudējumu<br />
apjomu iespējams būtiski samazināt,<br />
rūpīgi plānojot esošo sistēmu rekonstrukciju<br />
un atjaunošanu, novēršot avāriju<br />
risku. Taču šķiet, ka Latvijā dažādu<br />
ekonomisko un politisko apstākļu<br />
dēļ ūdenssaimniecības uzņēmumos<br />
pietrūkst līdzekļu būvju plānveida atjaunošanai.<br />
Turklāt lielākoties darbs<br />
notiek nemitīgā «ugunsgrēka dzēšanas»<br />
un palīdzības naudas apgūšanas<br />
režīmā, tādējādi trūkst laika un naudas<br />
resursu, lai padomātu un paplānotu<br />
jeb strādātu preventīvā režīmā.<br />
Atsevišķās pašvaldībās, kur izbūvēti<br />
ūdensapgādes un kanalizācijas tīkli,<br />
iedzīvotāji nesteidzas tos izmantot,<br />
jo ir jāizbūvē pieslēgums, kam nepieciešami<br />
pašu īpašnieku līdzekļi. Protams,<br />
līdzekļu vienmēr trūkst, turklāt<br />
nedarbojas veicināšanas un kontroles<br />
mehānisms, kāds ir lielākajā daļā Eiropas<br />
valstu vai līdzīgs tam, kāds izveidots<br />
atsevišķās pašvaldībās Latvijā<br />
34<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
35
Attīstība<br />
Brīvais mikrafons<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
sadzīves atkritumu apsaimniekošanas<br />
jomā.<br />
Pēdējos gados daļai lielāko pilsētu<br />
iedzīvotāju ir tendence pārcelties uz<br />
dzīvi pilsētām tuvējās pašvaldībās, kur<br />
attīstās individuālo dzīvojamo māju rajoni.<br />
Līdz ar to izveidojas situācija, ka<br />
pilsētas centralizētā kanalizācijas sistēma<br />
netiek pilnībā noslogota, savukārt<br />
jaunajos individuālo māju rajonos nav<br />
centralizēto ūdenssaimniecības sistēmu.<br />
Nereti ekonomiskākā un atsevišķos<br />
gadījumos vienīgā iespēja, ņemot<br />
vērā vides apstākļus, ir novadīt notekūdeņus<br />
uz esošo pilsētas centralizēto<br />
kanalizācijas sistēmu. Tam ir administratīvi,<br />
taču ne inženiertehniski vai vides<br />
šķēršļi. Šis apstāklis degradē kanalizācijas<br />
sistēmas aglomerācijas ideju<br />
pašā tās būtībā, proti, kopīgā tehniski<br />
un ekonomiski pamatotas kanalizācijas<br />
sistēmas izveidē un uzturēšanā.<br />
Gribētos uzsvērt, ka Latvijā no ūdenssaimniecības<br />
jomas bieži vien nepamatoti<br />
tiek izslēgti lietus ūdens<br />
kanalizācijas jautājumi, proti, lietus<br />
ūdens novadīšana un attīrīšana. Īpaši<br />
tas attiecas uz kopsistēmas gadījumu,<br />
kur sadzīves un lietus ūdeņi tiek novadīti<br />
pa kopēju kolektoru. Šie jautājumi<br />
prasa kompleksu un integrētu<br />
redzējumu, kas ļauj tos optimālāk risināt<br />
tieši apdzīvotu vietu plānošanas<br />
posmā: teritorijas attīstības plānā un<br />
detālplānojumos, jo plānošanas fāzei<br />
ir vislielākā ietekme uz galaiznākumu,<br />
taču izmaksas ir relatīvi niecīgas.<br />
Pēdējo gadu pieredze rāda, ka inženierkomunikāciju<br />
sadaļas daudzās<br />
pašvaldībās plānošanas dokumentos<br />
ir izstrādātas formāli, bez kompleksas<br />
pieejas. Tā saukto trekno gadu<br />
plānošanā parādās ļoti liela apdzīvotu<br />
vietu ietilpības prognoze, taču vispārīgās<br />
demogrāfiskās prognozes par to<br />
neliecina. Kā tipiskākās problēmas<br />
plānošanā var minēt demogrāfisko un<br />
saimniecisko aktivitāšu prognožu trūkumu;<br />
ūdenssaimniecības un citu inženierkomunikāciju<br />
sadaļu risinājumu<br />
nepietiekamību teritorijas plānojumos<br />
un detālplānojumos; teritorijas plānojumu<br />
nelīdzsvarotību ar demogrāfisko<br />
un saimniecisko aktivitāšu prognozēm;<br />
piemērotu aktuālu topogrāfisko<br />
karšu un arī virszemes ūdeņu kvalitātes<br />
datu trūkumu.<br />
Ūdenssaimniecība ir nepieciešama<br />
sabiedrībai un tautsaimniecībai, un<br />
tās plānošana jāveic sistemātiski un<br />
kopā ar teritoriju plānojumu izstrādi.<br />
Ūdenssaimniecības attīstībā un uzturēšanā<br />
jābūt gataviem potenciālajai situācijai,<br />
kad pieejamo finanšu struktūra<br />
nākotnē mainīsies un lielākais īpatsvars<br />
šajā grozā būs jāveido tarifiem.<br />
Nākotnē saplūstot (aglomerējoties)<br />
atsevišķām administratīvām teritorijām,<br />
nepieciešama integrēta ūdenssaimniecības,<br />
tostarp notekūdeņu un<br />
lietus ūdens kanalizācijas, sistēmas<br />
plānošana, izveidošana un uzturēšana<br />
aglomerācijas robežās.<br />
Aivars Brambis,<br />
<strong>LBS</strong> Inženierbūvju<br />
sekcijas vadītājs<br />
Juris Laicāns,<br />
<strong>LBS</strong> Inženierbūvju<br />
sekcijas biedrs<br />
Nejūgt zirgu aiz ratiem<br />
Tālivaldis Vēsmiņš,<br />
SIA LVCT<br />
līdzīpašnieks<br />
Pieprasījums pēc būvniecības ir atkarīgs no tautas<br />
labklājības. Deviņdesmito gadu sākumā kopā<br />
ar dažiem ekonomistiem vērsos pie visu partiju<br />
vadītājiem ar aprēķiniem un piemēriem no pasaules<br />
pieredzes un pierādīju, ka, tikai atbalstot<br />
un attīstot ražošanu, var celt tautas labklājību.<br />
Diemžēl politiķi palika pie sava, ka jāatbalsta imports,<br />
būšot izdevīgāk, jo gan skolotājiem, gan<br />
pensionāriem, gan ārstiem lētāk ir iegādāties<br />
importa produkciju. Pārejot uz latu, noteica ļoti<br />
augstu lata kursu. Uz jautājumiem, par ko pirks,<br />
ja paši neražos, atbilde bija: ņemsim aizdevumu.<br />
Rezultāti redzami. Ticu, ka valdībā nāks cilvēki,<br />
kas izpratīs Latvijas un iedzīvotāju intereses un<br />
reāli atbalstīs pašu ražotājus ne tikai vārdos, bet<br />
reāli, kā to izdarīja Polija un citas valstis, kuru<br />
ekonomika aug. Tad būs pieprasījums arī pēc<br />
celtniecības un celtniekiem klāsies labāk, nevis<br />
kā iepriekšējos treknajos gados, kad viss balstījās<br />
uz aizņēmumiem, līdz beidzot šis burbulis plīsa.<br />
Kārlis Bērziņš,<br />
SIA Būvfirma L.B.K.<br />
būvinženieris<br />
Nevajadzēja jūgt ratus zirgam priekšā, jo treknajos<br />
gados celtniecības tempi nesaprātīgi pārsniedza<br />
reālo ekonomikas izaugsmi. Tagad esam<br />
tur, kur esam, un, ja neattīstīsies konkurētspējīga<br />
ražošana, arī celtniekiem nekas labs nespīd. Nav<br />
ko sevi mānīt.<br />
Kaspars Bondars,<br />
SIA Jensen Consult<br />
un Arhis inženieri<br />
un RTU lektors<br />
Būvniecības apjomi ir ievērojami samazinājušies,<br />
aktīvāk izpaužas konkurence. Ir jāceļ<br />
būvinženieru prestižs sabiedrībā, izmantojot<br />
visplašākās informēšanas iespējas.<br />
Jāsniedz informācija par lēmumiem, kurus<br />
būvniecības un projektēšanas procesā pieņem<br />
būvkonstruktori, kāda ir viņu atbildība<br />
un kā šie lēmumi ietekmē gala produktu.<br />
Lēmumi ietekmē gan lietošanas kritērijus,<br />
gan būvniecības tehnoloģijas, gan izmaksas.<br />
Jebkuram būvniecības procesā iesaistītajam<br />
ir jāsaprot, ka profesionāli lēmumi<br />
var samazināt būvobjekta izmaksas ievērojamā<br />
apjomā. Ieguldot līdzekļus projekta<br />
sagatavošanā, tiek iegūts projekta būvniecības<br />
un izmaksu ietaupījums. Projektu<br />
attīstītāji ļoti šauri saprot projekta tenderi.<br />
Šā brīža projektēšanas tenderi ietver tikai<br />
cenas jautājumu. Manuprāt, projektēšanas<br />
tenderiem jābūt izvērstiem un jāietver arī<br />
piedāvātā tehnoloģiskā un konstruktīvā risinājuma<br />
analīze. Sabiedrības informētība<br />
ir atslēga uz būvniecības procesu kvalitātes<br />
uzlabošanu. Otrs nozīmīgākais virziens<br />
ir projektētāju izglītošana un <strong>LBS</strong> iesaistīšanās<br />
starptautiskajā apritē. Būvniecības<br />
un projektēšanas pakalpojumi tiek piedāvāti<br />
starptautiskajā tirgū, tāpēc iesaistīto<br />
speciālistu izglītošanai jāpievērš vislielākā<br />
uzmanība. Norobežojot Latvijas tirgu no<br />
pārējās pasaules, pazeminām profesionalitāti<br />
un pašvērtējumu.<br />
36<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
37
Energoefektivitāte<br />
Cik vērta ir būvprojektu<br />
energoefektivitātes sadaļas<br />
detalizēta izstrāde?<br />
Nereti ēku būvproblēmās tiek vainots būvnieks, nekvalitatīvi būvmateriāli vai<br />
iekārtas. Taču tādos gadījumos reti aktualizējas jautājums, cik kvalitatīvi un<br />
pilnvērtīgi ir bijusi izstrādāta ēkas projekta dokumentācija. Tāpat kā bez labiem,<br />
pamatīgiem mājas pamatiem nav iespējams uzbūvēt stabilu māju, tāpat arī nav<br />
iespējams uzbūvēt energoefektīvu būvi, ja projekta energoefektivitātes sadaļa sastāv<br />
tikai no dažiem teikumiem vai pāris mezgliem, kas iegūti no dažādiem katalogiem.<br />
Termiskie tilti<br />
2.1. Parapets<br />
Termiskais tilts pārseguma un ārsienas (parapeta) vietā.<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
2.2. Jumta pārsegums<br />
Siltumizolācijas slānis 200 mm biezumā paredzēts no<br />
iekštelpas puses, un visa pārseguma biezumā ir caurejoša<br />
nesošā dubultā T profila metāla sija.<br />
Āra telpa<br />
Šobrīd par ēkas energoefektivitātes<br />
sadaļu pārsvarā gadījumu ir atbildīgs<br />
arhitekts vai būvkonstruktors. Taču,<br />
iepazīstoties un izvērtējot daudzu projektu<br />
siltumtehnisko sadaļu un konstatējot<br />
problēmas objektos, neviļus rodas<br />
jautājumi:<br />
a) vai norobežojošo konstrukciju aprēķinu<br />
detalizācijas pakāpe atbilst<br />
LBN 002-01 noteiktajam līmenim?<br />
b) vai aprēķinu veidā tiek novērtēta<br />
izstrādāto risinājumu ūdens tvaika<br />
kondensācijas riska pakāpe?<br />
Mitruma procesu analīze<br />
1.1. Jumta konstrukcija<br />
Siltumtehniski nepareizi izveidota jumta konstrukcija 1600 m 2<br />
pēc trīs gadu ekspluatācijas ir pilnībā pakļauta pelējumam,<br />
un no jumta regulāri tek ūdens kondensāts iekštelpās.<br />
c) vai tiek analizēti termiskie tilti un<br />
to atbilstība LBN 002-01 noteiktajām<br />
robežvērtībām?<br />
d) vai tiek aprēķināts ēkas īpatnējais<br />
siltumenerģijas patēriņa rādītājs?<br />
Patiesība ir tāda, ka daudzi nemaz neaizdomājas,<br />
piemēram, par to, ka kaut<br />
kāds neredzams ūdens tvaiks var radīt<br />
lielus bojājumus ēkās, un par to, ka par<br />
tā «savaldīšanu» būtu jādomā tikpat<br />
nopietni, kā par konstrukciju noturību<br />
vai ēkas elektrosadales sistēmu.<br />
Paskatīsimies uz dažiem piemēriem no<br />
1.2. Ārsienas konstrukcija<br />
Siltumtehniski nepareizi izveidota ārsiena 1000 m 2 pēc<br />
viena gada ekspluatācijas – ūdens tvaika radīti ārējā apdares<br />
slāņa bojājumi.<br />
objektiem Latvijā, kas atspoguļo tikai<br />
nelielu daļu no faktiskās problēmas.<br />
Kā redzams, siltumtehnisko procesu nepietiekama<br />
apzināšana rada sekas, kas<br />
var būt diezgan smagas, un kāds par tām<br />
jau noteikti ir dārgi samaksājis. Tāpēc<br />
būtu vērts mācīties no citu kļūdām un<br />
tās neatkārtot, jo visus uzrādītos defektus<br />
bija iespējams novērst vēl projektēšanas<br />
stadijā, ja vien pienācīgā līmenī<br />
tiktu veikti visi nepieciešamie aprēķini.<br />
Ārsienas konstrukcija<br />
Kondensāta bilance kg/m 2<br />
Janvāris 0,8792<br />
Februāris 1,1563<br />
Marts 1,3427<br />
Aprīlis 1,2343<br />
Maijs 0,6363<br />
Jūnijs – 0,1411<br />
Jūlijs<br />
Augusts<br />
Septembris<br />
Oktobris 0,0405<br />
Novembris 0,2641<br />
Decembris 0,5516<br />
Kopā max 1,3427<br />
Iekštelpa<br />
Piemēram, izanalizējot ārsienas konstrukcijas<br />
(1.2. attēls) ūdens tvaika<br />
kondensācijas risku (skatīt aprēķina<br />
rezultātus blakus) projekta stadijā, jau<br />
būtu skaidri redzams, ka, ņemot vērā<br />
izvēlētos materiālus un iekštelpas mikroklimata<br />
parametrus, problēmas ir<br />
neizbēgamas, jo konstrukcijā veidojas<br />
ļoti liels kondensāta daudzums (1,34<br />
kg/m 2 ). Tik liela apjoma kondensāta<br />
daudzuma veidošanās saskaņā ar normatīvajām<br />
prasībām norobežojošajās<br />
konstrukcijās nav pieļaujama, un tas<br />
būtiski pasliktina gan konstrukcijas<br />
siltuma pretestības rādītāju, gan rada<br />
bojājumus uz apdares virsmas (kas arī<br />
apstiprinājās jau pēc ēkas pirmā ekspluatācijas<br />
gada).<br />
Ja mitruma procesu analīze jau projekta<br />
stadijā tiktu veikta visām Latvijā<br />
uzbūvētajām terasēm, tad šodienas<br />
problemātisko terašu statistika noteikti<br />
būtu citāda!<br />
38<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
39
Energoefektivitāte<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Tas pats attiecas arī uz termisko tiltu<br />
analīzi – ja projektēšanas stadijā rūpīgi<br />
tiktu analizēti ēkas termiskie tilti, konstrukciju<br />
siltināšanas risinājumi būtu<br />
daudz siltumtehniski efektīvāki un pieļautās<br />
kļūdas, kā arī siltuma zudumi no<br />
ēkām būtu daudz mazāki.<br />
Daudzi no termisko tiltu novēršanas<br />
risinājumiem neprasa lielus finanšu<br />
resursus, taču to radīto seku novēršana<br />
var izmaksāt vairākas reizes dārgāk.<br />
Piemēram, parapeta mezglā 2.1.<br />
attēlā būtu nepieciešams pavisam<br />
neliels papildu siltumizolācijas un<br />
blīvējošo materiālu daudzums. Taču,<br />
lai novērstu termiskā tilta radīto defektu<br />
iekštelpas ārsienas/jumta stūrī,<br />
izmaksas jau būs par kārtu lielākas,<br />
un vēl papildus ir jāievērtē apkures<br />
maksājumi par tā radītajiem siltuma<br />
zudumiem visās apkures sezonās<br />
turpmākajos gados.<br />
4.1. Vieglbetona konstrukcija 4.2. Ķieģeļu mūris<br />
Keramzītbetons Ψ – 300 mm (λ=0,20 W/m K)<br />
Siltumizolācijas materiāls – 100 mm<br />
(λ=0,04 W/m K)<br />
Lineārā termiskā tilta vērtība Ψ=0,068 W/m K<br />
Ķieģeļu mūris Ψ – 510 mm (λ=0,70 W/m K)<br />
Siltumizolācijas materiāls – 100 mm<br />
(λ=0,04 W/m K)<br />
Lineārā termiskā tilta vērtība Ψ=0,22 W/m K<br />
Termisko tiltu analīze mūra ārsienas parapeta mezglam<br />
3.1. Ārsiena ar NEsiltinātu parapetu<br />
3.2. Ārsiena ar siltinātu parapetu<br />
Lineārā termiskā tilta vērtības aprēķins ārsienas ārējā stūrī<br />
atkarībā no nesošā materiāla veida<br />
Atšķirība Ψ vērtībai starp abiem risinājumiem<br />
veido 70%, tātad arī siltuma zudumi<br />
caur nepareizi novērtētu ārsienas<br />
stūri būs par 70% lielāki vai mazāki.<br />
Protams, ka vieglāk ir uzstādīt lielākas<br />
jaudas apkures katlu un neieslīgt detaļās,<br />
taču jauda maksā naudu, un cik patiesībā<br />
racionāli ir uzstādīt neadekvāti<br />
jaudīgu katlu, sildķermeņus u. tml. ierīces?<br />
Līdz ar to detalizēti siltumtehniskie<br />
aprēķini var arī palīdzēt pareizi novērtēt<br />
citu sistēmu jaudas vai noslogojumu.<br />
Ja projekta mērķis ir energoefektīva<br />
un siltumtehniski pareizi uzprojektēta<br />
un uzbūvēta ēka, bez specializētajiem<br />
siltumtehniskajiem aprēķiniem to nav<br />
iespējams sasniegt. Neveicot detalizētu<br />
analīzi, pavisam ātri var pieļaut daudzas<br />
kļūdas un neievērtēt dažādus blakus<br />
faktorus, kas var negatīvi ietekmēt<br />
plānoto galarezultātu.<br />
Daudziem ir pašsaprotami, ka ēkas noturības<br />
aprēķinus veic konstruktors, par<br />
grafisko projekta sadaļu atbild arhitekts,<br />
tāmes sastāda tāmētājs, taču tajā pašā<br />
laikā par specializēto siltumtehnisko aprēķinu<br />
veikšanu atbild kāds, kurš daudz<br />
labāk dara pavisam kaut ko citu. Un tas<br />
viss notiek laikā, kad energoefektivitāte<br />
ir daudzu projektu uzstādītais moto.<br />
Pirmās pozitīvās vēsmas ir jau pamanāmas,<br />
jo gan atsevišķas pašvaldību organizācijas,<br />
gan privātie uzņēmumi un<br />
privātpersonas sāk pieaicināt attiecīgās<br />
kompetences speciālistus jau ēkas projekta<br />
izstrādes stadijā, lai kopīgā darbā<br />
ar arhitektu iegūtu būtiski augstākas<br />
kvalitātes projektus.<br />
Pozitīvajam piemēram būtu jāseko arī<br />
pārējiem, un nevajadzētu paļauties vien<br />
uz varbūtību, ka gan jau viss būs labi,<br />
bet izanalizēt visu vēl pirms projekta<br />
ieviešanas dzīvē.<br />
Andris Vulāns,<br />
Mg. sc. ing.,<br />
LLU Lauku inženieru fakultātes lektors,<br />
praktizējošs konsultants par būvfizikas<br />
jautājumiem<br />
PROJEKTU FINANSIĀLI ATBALSTA:<br />
40<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
41
Energoefektivitāte<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Varianti<br />
3D modulācija – bāze<br />
energoefektīvu risinājumu izvēlei<br />
«Precīzi energoefektīvas būvniecības<br />
uzstādījumi vēl nav noteikti. Ir izmantojamas<br />
ES regulas, normatīvi, zināms,<br />
ka no 2020. gada visām jaunbūvēm jātop<br />
kā «nulles enerģijas» ēkām. Arī «nulles<br />
enerģija» definēta tikai aptuveni, un Eiropas<br />
valstīs tā tiek interpretēta atšķirīgi,<br />
piemēram, Somijā tas nozīmē enerģijas<br />
patēriņu 30 kWh/m 2 , Vācijā – 20 kWh/<br />
m 2 ,» domās dalās Efiko valdes loceklis<br />
Ojārs Baltiņš. Būtu jāsaprot, vai šie energopatēriņi<br />
ir piemērojami dzīvojamām<br />
vai sabiedriskas nozīmes celtnēm.<br />
Izmantojot pieejamās energoefektīvās<br />
tehnoloģijas, patlaban Latvijā biroju<br />
ēkām ekspluatācijas laikā iespējams nodrošināt<br />
aptuveni 70–120 kWh/m 2 enerģijas<br />
patēriņu, kas iekļauj apkuri, karstā<br />
ūdens sagatavošanu, apgaismojumu un<br />
mikroklimatu, ietverot ventilāciju un<br />
kondicionēšanas sistēmu, nevis tikai apkuri,<br />
kā bieži tiek uzrādīts energopasēs<br />
ar kopumā pievilcīgu enerģijas patēriņu<br />
aptuveni 35–50 kWh/m 2 , pārējos parametrus<br />
atstājot «aiz kulisēm».<br />
3D modulācija un simulāciju aprēķini<br />
Ne vienmēr, izmantojot materiālus ar<br />
vislabākajiem energoefektivitātes parametriem,<br />
ēkas ekspluatācijas laikā tiek<br />
sasniegts arī maksimālais enerģijas patēriņa<br />
ietaupījums. Efiko projektu aprēķinos<br />
izmanto simulācijas programmu Riuska<br />
(Efiko ir viens no retajiem inženiersistēmu<br />
izstrādes uzņēmumiem, kas Latvijā izmanto<br />
simulācijas aprēķinus), izstrādājot<br />
Energoefektīvie risinājuma varianti norobežojošām konstrukcijām<br />
Saules enerģijas<br />
atstarošana<br />
Loga konstrukcijas<br />
siltuma vadāmība<br />
Bez žalūzijām<br />
Ēkas gada patēriņš<br />
Gada siltuma patēriņš, MWh Dzesēšanas jaudas gada patēriņš, MWh Dzesēšanas jaudas gada patēriņš, MWh<br />
Ar iekštelpu<br />
žalūzijām<br />
Ar āra<br />
žalūzijām<br />
Gada izmaksas<br />
apkurei, Ls<br />
Bez žalūzijām<br />
Kopējās gada<br />
energopatēriņa<br />
izmaksas, Ls (bez PVN)<br />
1 1,1 0,59 1,8 2 923,4 107 376 1 783,0 96 282 203 658 2 094 338<br />
1,2 1,8 3 021,5 110 980 1 618,5 87 399 200 659 682 169<br />
1,3 1,8 3 264,0 119 887 1 411,0 76 194 200 231 1 259 154<br />
2 2,1 0,42 1,4 2 920,8 107 281 1 700,9 91 849 199 130 1 946 282<br />
2,2 1,4 2 971,4 109 140 1 583,1 85 487 196 907 1 628 680<br />
2,3 1,4 3 174,0 116 581 1 401,7 75 692 196 423 1 231 349<br />
3 3,1 0,23 1,4 3 343,3 122 799 1 627,2 87 869 210 668 1 843 877<br />
3,2 1,4 3 396,2 124 742 1 531,8 82 717 209 740 1 548 806<br />
3,3 1,4 3 592,9 131 967 1 380,8 74 563 210 680 1 180 220<br />
4 0,42 1,4 3 096,1 113 720 1 510,8 81 583 195 303 1 381 233<br />
Energopatēriņa analīze. Sadarbībā ar arhitektu biroju SARMA NORDE arhitekti. 4. variants ir kombinēts variants, piemērojot gan āra gan iekšējās<br />
žalūzijas; iekšējās žalūzijas tiek izmantotas ēkas aizēnotajās iekšpagalma fasādēs un «ziemeļu» fasādēs, kurās saules ietekme ir minimāla.<br />
Ar iekštelpu<br />
žalūzijām<br />
Ar āra<br />
žalūzijām<br />
Gada izmaksas<br />
apkurei, Ls<br />
Bez žalūzijām<br />
Ar iekštelpu<br />
žalūzijām<br />
Ar āra<br />
žalūzijām<br />
ēkas 3D moduli un simulējot ēkas ekspluatācijas<br />
izmaksas un energopatēriņu gada<br />
griezumā, aprēķinu uzstādījumos variējot<br />
ar dažādiem būvmateriāliem, ēkas novietojumu<br />
un meklējot optimālāko risinājumu.<br />
Piemēram, astoņu stāvu biroja ēka ar kopējo<br />
platību 40 000 m 2 . Izskatot 19 aprēķina<br />
variantus stiklojuma ietekmei uz energopatēriņu,<br />
jāsecina, ka ne vienmēr pēc<br />
siltumtehniskajām īpašībām labākais<br />
stiklojums ir arī optimālākais variants.<br />
Stikla samazinātas saules enerģijas caurlaidības<br />
gadījumā būtiski tiek bremzēta<br />
iespēja saulainā ziemas dienā telpām saņemt<br />
ievērojamo siltuma pienesumu no<br />
apkārtējās vides un līdz ar to ekonomēt<br />
siltuma enerģijas patēriņu. Modulācijas<br />
aprēķinu analītika liecina, ka labs risinājums<br />
ir izvēlēties stiklojumu ar lielāku siltuma<br />
caurlaidības koeficientu, papildinot<br />
fasādes konstrukciju ar automātisko žalūziju<br />
sistēmu, kas tiek vadīta pēc saules<br />
intensitātes, āra gaisa temperatūras, vēja<br />
stipruma un citiem faktoriem. Jā, žalūziju<br />
sistēma ir dārga, bet, skatot kompleksi ieguldījumus<br />
energoefektīvajos risinājumos<br />
un dalot tos ar ekspluatācijas izmaksām,<br />
atmaksāšanās iespējama pārskatāmā periodā.<br />
Ar programmu Ruiska aprēķini tiek<br />
veikti ēkas konstrukcijām un inženiertehniskajiem<br />
risinājumiem, iegūtie dati ļauj<br />
kompleksi precizēt optimālākos materiālus<br />
un iespējamās ēkas mikroklimata sistēmas,<br />
kā arī iegūt provizorisku pārskatu<br />
par ekspluatācijas izmaksām.<br />
Informācija: SIA Efiko,<br />
sertificēts inženieris Ojārs Baltiņš,<br />
inženieris maģistrants Raivis Pauls,<br />
tehniķis Edvīns Eriksons<br />
42<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
43
Reģionos<br />
Iespējas<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Par būvniecības<br />
attīstību Latvijā<br />
Austrumlatvijas reģionālais<br />
daudzfunkcionālais centrs<br />
Jaunbūvējamais Austrumlatvijas reģionālais<br />
daudzfunkcionālais centrs<br />
nodrošinās kultūras pakalpojumu<br />
sniegšanu Rēzeknē. Centrā notiks muzikāli<br />
dramaturģiski uzvedumi, tostarp<br />
operas un baleta izrādes, mūzikli, simfoniskās<br />
mūzikas, kora mūzikas un<br />
kamermūzikas koncerti, starptautiskās<br />
un reģionālas konferences un pasākumi.<br />
Centrs nodrošinās amatiermākslas<br />
norises, interešu izglītības programmas<br />
un mūžizglītības pasākumus, izstāžu<br />
rīkošanu, kino demonstrēšanu, dzimtsarakstu<br />
nodaļas darbību. Te būs mūzikas<br />
instrumentu veikals.<br />
Projekts ir sadalīts daļās. Pirmā daļa<br />
Rekreācijas zonas izbūve un gājēju ielas<br />
laukuma ierīkošana, tostarp visu daudzfunkcionālā<br />
centra civilstāvokļa aktu reģistrācijas<br />
nodaļas telpu un sabiedrisko<br />
pakalpojumu pieslēgumu (ārējo inženiertīklu)<br />
ierīkošana. Otrā daļa Gājēju<br />
Rēzeknē<br />
ielas izbūve. Projekta otrās daļas realizācija<br />
notiks trijās kārtās.<br />
Galvenais būvuzņēmējs pirmajai daļai<br />
ir SIA Arčers, otrajai – Latvijas un<br />
Lietuvas kopuzņēmums SIA Viadukts,<br />
tehniskā projekta autori ir attiecīgi SIA<br />
Vizuālās modulēšanas studija un arhitektu<br />
birojs SIA J&H.<br />
Projekta kopējās izmaksas ir 4 451 125<br />
lati. Eiropas Reģionālās attīstības fonda<br />
līdzfinansējums ir 3 783 456 lati;<br />
valsts budžeta dotācija – 166 917 lati;<br />
Rēzeknes pilsētas domes līdzfinansējums<br />
– 500 752 lati. Būvuzraudzību<br />
abām daļām veiks SIA Isliena V, bet<br />
autoruzraudzību – SIA Vizuālās modulēšanas<br />
studija un SIA Projektēšanas<br />
birojs Austrumi.<br />
Vairāk info: www.rezekne.lv<br />
Ilustrācija: vizualizācija no SIA Vizuālās<br />
modelēšanas studija tehniskā projekta<br />
Pieaugot globālajai konkurencei, nozīmīgi kļūst jautājumi, kas saistīti ar mazo<br />
un vidējo uzņēmumu (MVU) kvalitatīvu vadību, jo uzņēmums ir ekonomiskās sistēmas<br />
pamatelements, no kura spējas darboties ilgtermiņā ir atkarīga valsts vai<br />
reģiona ilgtspējīga attīstība. Īpaši aktuāls šis jautājums kļūst ekonomiskās lejupslīdes<br />
apstākļos. Mazo un vidējo uzņēmumu lielais īpatsvars gan Eiropas Savienības,<br />
gan Latvijas ekonomikā norāda uz nepieciešamību izvērtēt šo uzņēmumu<br />
sniegtos rezultātus ar mērķi atrast piemērotus darbības novērtējuma un vadības<br />
instrumentus.<br />
Ņemot vērā biznesa dinamisko vidi,<br />
MVU efektīvas vadības jautājumi kļuvuši<br />
prioritāri, jo kvalitatīva tehnoloģiju,<br />
infrastruktūras un cilvēku kapitāla<br />
pārvaldība būtiski uzlabo ekonomiskās<br />
izaugsmes perspektīvas gan atsevišķa<br />
uzņēmuma, gan valsts tautsaimniecības<br />
līmenī.<br />
Baltijas valstīs darba ražīguma rādītājs<br />
laika periodā no 1997. līdz 2007. gadam<br />
atpaliek no ES vidējā līmeņa. 2008. gadā<br />
Latvijas uzņēmumos atdeve no viena<br />
nodarbinātā sasniedza vien 51,1% no<br />
ES vidējā līmeņa, un tas ir mazāk nekā<br />
Igaunijā (64,6%), Lietuvā (61,4%), Čehijā<br />
(72,3%) un Polijā (62,8%).<br />
Būvniecībai LR ir svarīga loma valsts<br />
kopprodukta un nodarbinātības nodrošināšanā.<br />
Vai, ņemot vērā pašreizējo situāciju,<br />
nebūtu laiks izstrādāt būvniecības<br />
attīstības stratēģiju, lai būvniecības<br />
nozare sasniegtu tādu konkurētspējas<br />
līmeni, ka zaudējumus iekšējā tirgū,<br />
kas rodas no pieprasījuma samazinājuma,<br />
varētu līdzsvarot ar darbību<br />
globālajā vidē. Viens no būvniecības<br />
sekmīgas attīstības pīlāriem ir konkurētspēja<br />
starptautiskajos tirgos, tāpēc<br />
apskatīsim variantu, kā to divos trīs<br />
gados panākt.<br />
Uzņēmumu konkurētspējas paaugstināšana<br />
darbībai ārējos tirgos, to saistot ar<br />
darbības pamatstratēģijām vietējā tirgū,<br />
palīdz uzņēmumiem samazināt iespējamos<br />
riskus un zaudējumus. Klasteru<br />
koncepcija ir stratēģiski nozīmīga<br />
uzņēmumu un valsts konkurētspējas<br />
palielināšanā. Tas ir reāls konkurētspējīgas<br />
būvniecības attīstības virziens,<br />
kas dod iespēju sadarboties nozares un<br />
ar to saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot<br />
zinātnes, izglītības, pieredzes un<br />
valsts (ES fondi) iespējas stratēģisko<br />
mērķu sasniegšanai.<br />
Klasters ir noteiktā ģeogrāfiskā teritorijā<br />
izvietotu līdzīgu vai saistītu uzņēmumu<br />
sadarbības modelis, ko apvieno<br />
kopējs tirgus, izmantotās tehnoloģijas<br />
44<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
45
Iespējas<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
un zināšanas, piegādātāji, darbinieki<br />
un atbalstošās organizācijas. Apvienojot<br />
šos spēkus, tiek iegūta resursu bāze<br />
un kompetence, lai sasniegtu kritisko<br />
robežu, kas dod konkurētspējas priekšrocības,<br />
salīdzinot ar atsevišķiem uzņēmumiem,<br />
īpaši starptautiskajā apritē.<br />
Klastera ietekme uz uzņēmumu:<br />
1) tiek paaugstināta uzņēmumu kopējā<br />
efektivitāte;<br />
2) tiek veicināta inovāciju, jaunāko<br />
tehnoloģiju un materiālu izmantošana,<br />
palielinot uzņēmumu konkurētspēju<br />
nākotnē;<br />
3) klastera ietvaros veidojas jauni uzņēmumi<br />
un sadarbības formas.<br />
Būtisks klasteru darbības aspekts ir<br />
labāka pieeja konkrētiem uzņēmumus<br />
interesējošiem tirgiem, ja šajā klasterā<br />
apvienojas firmas, kam ir liela pieredze<br />
starptautiskajos tirgos un kas var izstrādāt<br />
mācību programmas, lai nodrošinātu<br />
konkurētspēju un varētu sekmīgi<br />
darboties globālā līmenī.<br />
Darbība klasterā dod iespēju uzņēmumam<br />
sadarboties ar citiem uzņēmumiem<br />
klastera ietvaros, tiek samazināti<br />
riski, un rodas iespējas plānot liela<br />
mēroga pasākumus. Klasteri sadarbojas<br />
arī globālā mērogā, un tas veicina<br />
piekļūšanu jaunām tehnoloģijām,<br />
informācijai u. tml. Svarīga loma ir<br />
konkurencei un uzņēmumu plašajām<br />
sadarbības iespējām klastera ietvaros<br />
jaunu ideju un tehnoloģiju apgūšanā un<br />
testēšanā, jaunu sadarbības formu un<br />
vienotas vadības sistēmas izstrādāšanā.<br />
Priekšrocības klasterā:<br />
1) uzņēmumu darbība ir efektīvāka<br />
nekā vidēji nozarē, tie var piekļūt<br />
lielākiem aktīviem, piegādēm un<br />
savstarpējai sadarbībai nepieciešams<br />
īsāks laiks, nekā darbojoties<br />
individuāli;<br />
2) uzņēmumi un pētniecības institūcijas<br />
ātrāk var sasniegt augstu inovāciju<br />
līmeni (materiāli, tehnoloģijas,<br />
vadīšanas metodes); zināšanu<br />
pārņemšana un cieša sadarbība ar<br />
klientiem un citiem uzņēmumiem<br />
rada vairāk jaunu ideju un liek intensīvāk<br />
sadarboties, kas dod iespēju<br />
samazināt izmaksas;<br />
3) uzņēmējdarbības procesi klasteros<br />
ir aktīvāki, pieaug uzņēmumu<br />
konkurētspēja, paaugstinās darba<br />
efektivitāte.<br />
Latvijā kopš 2001. gada sekmīgi darbojas<br />
IT klasters. Tā izveides mērķis:<br />
balstoties uz kopēju IT attīstības vīziju,<br />
misiju un mērķiem, kā arī veicinot nozares<br />
dalībnieku visu veidu sadarbību,<br />
palielināt IT sniegto pakalpojumu eksportu<br />
un radīt inovācijām un investīcijām<br />
labvēlīgus priekšnoteikumus.<br />
Latvijas IT klasters apvieno tikai tos<br />
nozares uzņēmumus, kas izrādījuši<br />
iniciatīvu dibināt klasteru un tajā piedalīties.<br />
IT klasters atšķiras no tipiska<br />
klastera modeļa, kas apvieno noteiktā<br />
ģeogrāfiskā teritorijā izvietotus vai<br />
saistītus uzņēmumus. IT darbību koordinē<br />
īpaši izveidota vadības struktūra,<br />
ko pārstāv klastera dalības pilnsapulce,<br />
valde un izpilddirektors.<br />
Viena no IT klastera unikālām iezīmēm<br />
ir sadarbība starp uzņēmumiem,<br />
kas ikdienā ir konkurenti. Sadarbības<br />
piemēri:<br />
• vienotu projektu pārvaldības un<br />
kvalitātes standartu ieviešana;<br />
• vienota kompetenču modeļa izstrāde,<br />
pieejamo cilvēkresursu apzināšana<br />
ar mērķi iesaistīt tos kopējos<br />
projektos;<br />
• sadarbība starp uzņēmumiem, profesionāliem<br />
apmācību centriem,<br />
universitātēm un valsts institūcijām<br />
nozares attīstības veicināšanai;<br />
• tirgus izpēte, stratēģiskā plānošana,<br />
mārketinga pasākumi nozares tēla<br />
veidošanai mērķa tirgos;<br />
• koordinācija labākai saziņai ar potenciālajiem<br />
klientiem un kopējas<br />
klientu piesaistīšanas aktivitātes.<br />
Latvijas IT klasters nodrošina infrastruktūru<br />
cilvēkresursu attīstībai: tiek<br />
īstenoti apmācību projekti un savstarpējā<br />
pieredzes apmaiņa, tiek nodrošināta<br />
vide inovatīvu ideju apmaiņai un<br />
ieviešanai, notiek sadarbība starp nozares<br />
dalībniekiem, piemēram, uzņēmējiem,<br />
universitātēm, investoriem un<br />
ārzemju partneriem. Darbojas kompetences<br />
centrs, sertifikācijas sistēma un<br />
vienots mārketings.<br />
IT klastera piemērs parāda, ka svarīgs<br />
ieguvums ir savstarpējas sadarbības<br />
veicināšana starp uzņēmumiem, kas<br />
būtībā ir konkurenti. Klasteru veidošanās<br />
ir sākusies globalizācijas ietekmē,<br />
lai, apvienojot spēkus, resursus un<br />
kompetences, palielinātu konkurētspēju<br />
ārējā tirgū. Klasteru izveidošanā ieinteresēti<br />
piedalīties tie uzņēmumi, kas<br />
vēlas nodrošināt ilgtermiņa starptautisko<br />
konkurētspēju un palielināt eksporta<br />
konkurētspēju.<br />
Somijas pieredze parāda, ka klasters<br />
var darboties virtuāli. Sadarbība tiek<br />
nodrošināta ar speciālām šim mērķim<br />
izstrādātām IT programmām, labi izstrādātu<br />
stratēģiju un skaidri definētiem<br />
mērķiem visās būvniecības nozarēs.<br />
Varbūt būvniecības mērķu un stratēģijas<br />
pamatnostādņu izstrādāšanu varētu<br />
uzsākt <strong>LBS</strong>, izmantojot savu biedru<br />
unikālo pieredzi dažādās jomās. Modelis<br />
varētu būt pavisam vienkāršs:<br />
vīzija – misija – mērķi – stratēģija,<br />
kur katras sekcijas vadītāji organizē<br />
diskusiju un tiek fiksēti rezultāti. Tie<br />
tiek izdiskutēti, atlasīti sekciju vadīju<br />
sanāksmē un iesniegti <strong>LBS</strong> valdei apstiprināšanai.<br />
Tālāk notiek sadarbība ar<br />
RTU, LLA, EM un uzņēmumiem, kas<br />
vēlas piedalīties klasterā.<br />
Šogad EM izsludinātajā konkursā,<br />
kurā varēja pieteikties līdz 11. martam,<br />
klasteru veidošanas valsts finansiālais<br />
atbalsts bija paredzēts 30% apmērā<br />
no attaisnotajiem izdevumiem vienam<br />
klasteram, bet ne vairāk kā Ls 25 000.<br />
Ņemot vērā, ka šis ir ļoti darbietilpīgs<br />
pasākums, šogad veicot darbības, kas<br />
saistītas ar potenciālo biedru apzināšanu,<br />
stratēģijas izstrādi un mērķu noteikšanu,<br />
2012. gadā reāli varētu piesaistīt<br />
ES fondu līdzekļus un aktivizēt<br />
klastera veidošanu.<br />
Izmantotā literatūra:<br />
Bizness pāri robežām,<br />
LU Akadēmiskais apgāds, 2010. g.<br />
The construction cluster in Finland,<br />
EMCC, 2005. g.<br />
Lauris Lācgalvis,<br />
MBA ing. oec.,<br />
<strong>LBS</strong> Starptautisko sakaru sekcija<br />
46<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
47
Izglītība<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Mācības = konkurētspēja<br />
Jau ceturto gadu SIA <strong>LBS</strong> – Konsultants paralēli citām darbības jomām aktīvi organizē<br />
lekcijas, seminārus un konferences. Saviem klausītājiem mēs piedāvājam<br />
aktuālus un noderīgus tematus, kas attiecas uz būvniecību. Lekcijas un semināri<br />
notiek ne tikai mūsu mācību centra telpās Rīgā, Barona ielā 99, lit. 1a, bet periodiski<br />
tiek organizēti arī izbraukumi uz Latvijas reģioniem.<br />
Neraugoties uz pašreizējo valsts ekonomisko<br />
situāciju, mācītiesgribētāju<br />
skaits nesarūk. 2010. gads bija notikumiem<br />
bagāts – esam ieguvuši Rīgas<br />
domes Izglītības, kultūras un sporta<br />
departamenta licenci pieaugušo neformālās<br />
izglītības īstenošanai, uzsākts<br />
mācību centra akreditācijas process.<br />
Ir organizētas apmācības un semināri,<br />
tostarp trīs dienu seminārs par Eiropas<br />
Savienības fondu apguvi Iepirkumu<br />
organizēšana Kohēzijas fonda finansētajos<br />
projektos un konference Ūdenssaimniecības<br />
projektu īstenotājiem.<br />
Pagājušā gada nogalē sākām darboties<br />
ES finansētajos projektos. <strong>LBS</strong> – Konsultants<br />
ir noslēdzis sadarbības līgumu<br />
ar Latvijas Logu un durvju ražotāju<br />
asociāciju par apmācību veikšanu Būvmateriālu<br />
– būvkonstrukciju ražošanas<br />
un saistīto nozaru asociāciju partnerības<br />
projekta dalībniekiem. Projektu daļēji finansē<br />
ES struktūrfondu programma Atbalsts<br />
nodarbināto apmācībām komersantu<br />
konkurētspējas veicināšanai – atbalsts<br />
partnerībās organizētām apmācībām.<br />
Pieteikšanās projektam ir sākusies,<br />
un mēs aicinām pieteikties komersantus,<br />
kas vēlas apmācīt savus darbiniekus,<br />
kļūstot par projekta partneriem.<br />
Šogad <strong>LBS</strong> – Konsultants turpina darbu<br />
pie semināriem par būvniecībā aktuāliem<br />
tematiem, kā arī piedāvā jaunas<br />
semināru tēmas. 2011. aprīlī, maijā un<br />
jūnijā tiks organizēti šādi semināri:<br />
Būvniecības projektu vadība<br />
Lektore: inženiere Helēna Endriksone<br />
Semināra ilgums 8 stundas<br />
Būvizstrādājumu aprites kārtība<br />
Eiropā un Latvijā<br />
Lektori: asociētais profesors<br />
Dr. sc. ing. Andris Šteinerts un<br />
inženiere Ināra Egle<br />
Semināra ilgums 8 stundas<br />
Eirokodekss Nr. 1. Iedarbes uz<br />
būvkonstrukcijām<br />
Lektore: Dr. sc. ing. Lilita Ozola<br />
Semināra ilgums 4 stundas<br />
Eirokodekss Nr. 3. Tērauda<br />
konstrukcijas<br />
Lektors: inženieris Igors Smirnovs<br />
Semināra ilgums 6 stundas<br />
2 dienu apmācības būvniecības<br />
tāmju izstrādāšanā<br />
Lektors: inženieris Rodrigo Pelsis<br />
Semināra ilgums 14 stundas.<br />
Apmācību beigās paredzēts<br />
galapārbaudījums, pēc kura sekmīga<br />
nokārtošanas ir iespēja saņemt<br />
apliecinājumu par kursa apgūšanu<br />
Ēku energoefektivitāte<br />
Lektori: inženieris Andris Veinbergs<br />
Mg. sc. ing. Andris Vulāns<br />
Semināra ilgums 6 stundas<br />
Zaļā iepirkuma kritēriju praktiska<br />
pielietošana, startējot valsts un<br />
pašvaldību iepirkumos<br />
Lektore: sertificēta arhitekte<br />
MSc. stud. Future Building Systems<br />
Danube University Krems<br />
Anda Kursiša<br />
Semināra ilgums 4 stundas<br />
Energoefektīva renovācija Latvijas<br />
klimatiskajos apstākļos<br />
Lektori: sertificēts arhitekts<br />
Ervīns Krauklis un sertificēts arhitekts<br />
Andrejs Cepurītis<br />
Semināra ilgums 16 stundas<br />
Precīzus semināru datumus varat atrast<br />
mājaslapā www.lbskonsultants.lv sadaļā<br />
«Semināri».<br />
Visu interesējošo informāciju varat<br />
iegūt, zvanot pa tālruņiem: 29159563,<br />
67311180 vai rakstot uz e-pastu: marite@lbskonsultants.lv.<br />
Uz tikšanos semināros!<br />
Mārīte Puža,<br />
SIA <strong>LBS</strong> – Konsultants<br />
apmācību projektu vadītāja<br />
Labdien!<br />
Esmu cītīgs semināru apmeklētājs,<br />
tāpēc sirsnīgs paldies par informāciju.<br />
Pēdējo divu gadu laikā<br />
apmeklējot seminārus SIA <strong>LBS</strong> –<br />
Konsultants, Būvuzraugu un būvinspektoru<br />
asociācijā, Arhitektu<br />
savienībā, Vides ministrijā, esmu<br />
ieguvis informāciju, kādas nav internetā.<br />
Jura Birša seminārs Izplatītākās<br />
kļūdas jumta izbūvē šoziem<br />
bija topā, jo 23. februārī notika jau<br />
ceturto reizi. Šoziem bija iespēja<br />
apsekot daudzus lāsteku izrotātus<br />
objektus. Apbrīnojami kļūdaini<br />
esam būvējuši labajos gados. Sadarbojoties<br />
ar firmu, kas veic ēkas<br />
blīvuma testa pārbaudi un termogrāfijas<br />
mērījumus, ir iespējas ieraudzīt<br />
vissīkākos defektus, par<br />
kuriem ēkas īpašnieks nekad neuzzinātu,<br />
jo ir satraukts vienīgi par<br />
lielajām apkures izmaksām.<br />
Visu labu vēlot,<br />
Dzintars Gailītis<br />
SEMINĀRI<br />
par būvniecībā<br />
aktuāliem<br />
tematiem<br />
www.lbskonsultants.lv<br />
48<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
49
Tehnoloģijas<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Baltijas jūrā strādāja<br />
pasaulē modernākais<br />
zemūdens arkls<br />
PL3 zemūdens arkls tranšeju izveidei Baltijas jūras<br />
gultnē un cauruļvadu ievietošanai.<br />
Lai garantētu Nord Stream gāzes vada drošību ekspluatācijas laikā, projektā tika<br />
paredzēts trases atsevišķos posmos Baltijas jūras gultnē gāzes vadu ieguldīt tranšejās.<br />
To izveidei izmantoja pasaulē lielāko un modernāko zemūdens arklu PL3,<br />
kas darbu sāka 2011. gada 8. februārī Dānijai piederošajos Baltijas jūras ūdeņos.<br />
Tranšeju izveides tehnoloģiskais process beidzās 2011. gada marta vidū.<br />
Kuģis Far Samson speciāli pielāgots zemūdens<br />
arkla PL3 transportēšanai un apkalpošanai.<br />
Zemūdens arkls PL3 Baltijas jūrā tika<br />
ievests 2011. gada 8. februārī uz kuģa<br />
Far Samson klāja. Ar to bija paredzēts<br />
vairākās vietās jūras gultnē Nord Stream<br />
gāzes vada maršrutā izveidot tranšejas,<br />
kurās ieguldīt cauruļvadu. Tā ieguldīšana<br />
tranšejās atsevišķos posmos Zviedrijai<br />
un Dānijai piederošajos Baltijas jūras<br />
ūdeņos palielina tā stabilitāti ekspluatācijas<br />
laikā.<br />
Apkārtējās vides monitorings<br />
Pirms cauruļvada ieguldīšanas tranšejās<br />
jūras gultnē tika veikta simulācija, lai izpētītu<br />
procesa ietekmi uz vidi. Simulācijas<br />
laikā tika konstatēts, ka tranšejas veidošana<br />
jūras gultnē neietekmēs floru un<br />
faunu, jo tehnoloģiskajā procesā radušās<br />
nogulsnes ļoti ātri nosēžas. Nord Stream<br />
apkārtējās vides monitoringa programmas<br />
ietvaros veica ūdens kvalitātes mērījumus<br />
pirms, pēc un tranšejas veidošanas<br />
laikā, lai apstiprinātu simulācijas rezultātu<br />
precizitāti un apliecinātu, ka Nord<br />
Stream izpilda visas izsniegto būvatļauju<br />
izvirzītās prasības.<br />
Norise<br />
Tranšejas veidošana jūras gultnē ir līdzīga<br />
zemes aršanas procesam. Cauruļvadu<br />
virza starp diviem rotējošiem ruļļiem<br />
tehnoloģiskās iekārtas iekšpusē, vienlaikus<br />
jūras gultnē ar arklu veidojot tranšeju.<br />
Zemūdens arkls PL3 ar hidraulisko<br />
satvērēju palīdzību ievelk cauruļvadu<br />
starp rotējošajiem ruļļiem, pēc tam Far<br />
Samson arklu pietauvo un sāk rakt tranšeju<br />
atbilstoši izstrādātajiem projekta aprēķiniem,<br />
kas nosaka gabarītus (garumu,<br />
platumu, dziļumu) un maršrutu.<br />
Aprīkojums<br />
Nord Stream projektā izmantotais PL3<br />
zemūdens arkls tapa Lielbritānijā no<br />
2007. līdz 2009. gadam. Uzņēmumā ICH<br />
Engeneering Business tika izstrādāts<br />
projekts un saskaņā ar Saipem pasūtījumu<br />
arī izgatavots PL3. Zemūdens arkla<br />
svars ir apmēram 200 tonnu, garums – 22<br />
metri, jaudīgā tehnoloģiskā iekārta zem<br />
ūdens spēj izrakt aptuveni 2,5 m dziļu<br />
tranšeju, tā tiek darbināta no bāzes kuģa<br />
Far Samson, kas speciāli būvēts šim<br />
specifiskajam uzdevumam. Far Samson<br />
Norvēģijā tika piešķirts goda nosaukums<br />
2009. gada kuģis. Vilcējspēka testā kuģis<br />
Far Samson uzstādījis pasaules rekordu,<br />
sasniedzot 423 metrisko tonnu vilcējspēku.<br />
Far Samson aprīkots ar hibrīddzinēja<br />
sistēmu, kas ļauj būtiski ieekonomēt degvielu;<br />
kuģa ģeneratora dzinēji ir aprīkoti<br />
ar katalītisko konvektoru, kas nodrošina<br />
95% NOx emisiju samazināšanu.<br />
Nord Stream ir dabas gāzes cauruļvads,<br />
kas savienos Krieviju ar Eiropas Savienību.<br />
2008. gadā Eiropas Savienības gāzes<br />
imports bija aptuveni 320 miljardi<br />
kubikmetru, un tiek prognozēts, ka līdz<br />
2030. gadam tas pieaugs līdz aptuveni<br />
500 miljardiem kubikmetru gadā. Līdz<br />
tam ES būs nepieciešams papildus gāzes<br />
imports no 160 līdz 200 miljardiem kubikmetru<br />
gadā (avots: IEA, World Energy<br />
Outlook, 2010). Nord Stream nodrošinās<br />
aptuveni 25 procentus no šā papildus<br />
nepieciešamā gāzes daudzuma, savienojot<br />
Eiropas gāzes cauruļvada tīklu ar<br />
pasaules lielākajām gāzes rezervēm. Šis<br />
projekts būtiski veicinās gāzes ilgtermiņa<br />
piegādes drošību un enerģijas partnerību<br />
starp Eiropas Savienību un Krieviju.<br />
Nord Stream AG pirmo no diviem paralēlajiem<br />
cauruļvadiem plānots nodot ekspluatācijā<br />
2011. gadā. Katrs cauruļvads<br />
būs aptuveni 1223 km garš, un tā jauda<br />
sasniegs 27,5 miljardus kubikmetru gāzes<br />
gadā. Pilna jauda – 55 miljardi kubikmetru<br />
gadā – tiks sasniegta projekta<br />
otrajā fāzē, kad tiks nodots ekspluatācijā<br />
otrais cauruļvads.<br />
Romāns Baumanis,<br />
Nord Stream padomnieks Baltijas valstīs<br />
Nord Stream publicitātes foto<br />
50<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
51
Tehnoloģijas<br />
Par tērauda jumtu seguma īpatnībām<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
«Problēmas jumtu ekspluatācijas laikā<br />
bieži rodas, ja jumta segums ieklāts nemākulīgi.<br />
Ruukki darbības specifika paredz<br />
apmācīt montāžas meistarus, pārliecināties<br />
par viņu darbu kvalitāti un pēc tam<br />
rekomendēt klientiem izmantot konkrētu<br />
meistaru pakalpojumus. Otrs nosacījums<br />
jumta ilgmūžības nodrošināšanai ir regulāra<br />
un pareiza tā kopšana,» uzsver Ruukki<br />
speciālisti, turpinājumā izklāstot atsevišķas<br />
tērauda jumta seguma īpatnības.<br />
«Izvēloties tērauda jumta seguma materiālus,<br />
ieteicamais slīpums ir ne mazāks par<br />
6 0 (1:9). Šādos gadījumos parasti lieto trapecveida<br />
profilus ar dziļu vilni, lokšņu garenšuves<br />
savienojumos ir speciāla ūdensnoteces<br />
renīte, kas nodrošina jumta hermētiskumu.<br />
Ja jumta segumam lieto profilētas<br />
tērauda loksnes, optimālais skārda<br />
biezums ir 0,5 mm, jo profilējums padara<br />
skārdu stingrāku un novērš viļņu rašanos.<br />
Var lietot arī 0,45 mm biezu materiālu,<br />
bet vēl plānākas plātnes nespēj saglabāt<br />
viendabīgu profilējuma formu. Lietderīgāk<br />
jumtu montēt no rūpnieciski krāsotām<br />
tērauda loksnēm. Āra apstākļos attaukota,<br />
gruntēta un krāsota jumta krāsojuma kvalitātei<br />
un saķerei ar cinka slāni nepiemīt<br />
rūpnieciskā kvalitāte, līdz ar to krāsojuma<br />
mūžs būs daudz īsāks. Ja jumts ir «skaļš»,<br />
iemesls meklējams pavirši veiktā plātņu<br />
montāžā vai arī nav iemontēti akustiskie<br />
blīvējumi. Skaņas izolācijas funkcijas daļēji<br />
veic arī siltuma izolācijas slānis. Jumta<br />
logus, lūkas, ventilācijas izvadus ieteicams<br />
iemontēt jumta seguma ieklāšanas<br />
laikā, nevis pēc tam. Ventilācijas izvadiem<br />
jābūt siltinātiem un krāsotiem, hermetizētiem<br />
ar blīvējumu, silikona mastiku, kā arī<br />
jāraugās, lai skrūves nebūtu vaļīgas.<br />
Drošību ziemā palielina sniega barjeras,<br />
kas paredzētas sniega aizturēšanai. Ruukki<br />
sniega aiztures barjeras piemērotas sniega<br />
slodzei 180 kg/m 2 , pieņemot, ka barjera<br />
uzstādīta visā karnīzes garumā. Kombinētie<br />
jumti un mansardi atbilstoši jānosiltina,<br />
paredzot iespēju vēdināt pamatkonstrukciju.<br />
Teknes un notekcaurules ieteicams aprīkot<br />
ar elektriskajiem apsildes kabeļiem,<br />
lai nepieļautu ledus veidošanos.<br />
Jāņem vērā, ka jumta konstrukcijām jābūt<br />
projektētām ar lielāku slodzes rezervi, proti,<br />
rēķinoties, ka uz jumta esošais sniega<br />
svars ir mazliet lielāks nekā līdzīga daudzuma<br />
sniega apjoma svars uz zemes.»<br />
Vidējais sniega apjoma svars saskaņā ar standartu EVS-EN 1991-1-3:2006<br />
Svaigi snidzis sniegs 100 kg/m 3<br />
Nogulsnējies sniegs (dažas stundas vai dienas pēc snigšanas) 200 kg/m 3<br />
Ilgāk uz jumta esošs sniegs (nedēļas vai mēneši pēc snigšanas) 250–350 kg/m 3<br />
Slapjš sniegs 400 kg/m 3<br />
Salīdzinājumam – ūdens 1,000 kg/m 3<br />
Lai noskaidrotu, vai sniega svars ēkai ir bīstams, jāizmēra<br />
sniega biezums (metros) un šis skaitlis jāpareizina<br />
ar sniega apjoma svaru. Tad jāpārbauda vietas,<br />
Vairāk informācijas:<br />
kur sniegs gulstas uz nesošajām konstrukcijām.<br />
www.ruukkimaja.lv<br />
52<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
53
Tehnoloģijas<br />
Tērauda profilētie elementi<br />
jumtiem un sienām<br />
«Lai kā arī būtu, ja māja ir uzbūvēta,<br />
bez jumta neiztikt. Un arī tad, ja tas<br />
savu mūžu ir nokalpojis, vietā vajadzīgs<br />
cits, kvalitatīvs jumta segums. Tērauda<br />
jumtu profili ir universāls materiāls,<br />
kas piemērots dažādiem objektiem gan<br />
sabiedriskajā, gan privātajā sektorā,»<br />
atgādina SIA TOODE tirdzniecības<br />
vadītājs Rinalds Savčuks un precizē<br />
profilēto tērauda lokšņu izmantošanas<br />
veidus. «Profilētās tērauda loksnes ir<br />
noderīgs materiāls ne tikai jumta segumam,<br />
tās izmantojamas arī kā sienu<br />
apdares materiāls dažādu funkciju<br />
ēkām, taču ar to vēl izmantošana<br />
neaprobežojas, jo tās veiksmīgi lieto arī<br />
Metāla profilētās loksnes ar antikondensāta<br />
pārklājumu neļauj veidoties kondensāta pilieniem.<br />
daudzdzīvokļu māju renovācijā – fasādi<br />
var veidot gan dekoratīvu, gan klasisku.<br />
Šādas fasādes ir viegli kopjamas. Pēdējā<br />
laikā profilētās plātnes izmanto balkonu<br />
norobežošanā, tāpat garāžu, kūts,<br />
šķūņu un žogu būvniecībai. Tērauda<br />
sienu un jumtu profili ir ērti montējami,<br />
taču būtiski atcerēties, ka, strādājot ar<br />
šādu materiālu, jāizmanto atbilstoši<br />
griezējinstrumenti.<br />
Jumta seguma komplektācija ietver jumta<br />
plātnes, lietusūdens noteksistēmas,<br />
sniega un drošības barjeras, jumta<br />
kāpnes, jumta tiltus, jumta lūkas,<br />
blīvējumus, jumta plēves, ventilācijas<br />
izvadus. Mūsu klāstā ir arī skārdnieka<br />
instrumenti, skursteņi, jumta logi,<br />
siltumizolācijas materiāli. Ļoti svarīgi<br />
ir plānot ne tikai jumtam nepieciešamos<br />
materiālus, bet arī papildelementus,<br />
tad ēka kalpos ilgi, un šādi tiks<br />
ieekonomēts uz iespējamo remontu vai<br />
pat jumta nomaiņu.<br />
SIA TOODE piedāvā valcprofila jumta<br />
seguma ražošanu tieši objektā (Vecrīgā,<br />
Jūrmalā un citos objektos). Tad materiālu<br />
var izgatavot pēc vajadzīgajiem izmēriem,<br />
un tas neaizņem daudz vietas, kas ir ļoti<br />
svarīgi, ja ir ierobežota piebraukšana vai<br />
platība.<br />
Vēlētos pieminēt divus jaunumus produktu<br />
klāstā: nesošo profilu TP 120<br />
un jumta profilus ar antikondensāta<br />
pārklājumu, kas piemēroti aukstajām<br />
noliktavām, garāžām, kūtīm, fermām.»<br />
SSAB Tunplat AB krāsotā tērauda materiāla apraksts<br />
Poliesters: materiālu ar šo pārklājumu izmanto<br />
iekšējo un ārējo virsmu klājumiem un apstrādei, ja<br />
nav īpašas prasības. Pārklājuma garantija 10 gadi,<br />
pieejami visi RR krāsu katalogā minētie toņi.<br />
Matpoliesters: materiālu ar šo pārklājumu<br />
parasti izmanto, ja nepieciešams īpašs izskats,<br />
ko metālam piešķir matētā kārta. Pārklājuma<br />
garantija 10 gadi, pieejami RR11, RR23, RR28,<br />
RR29, RR32, RR33 krāsu toņi.<br />
Pur: materiālu ar šo pārklājumu izmanto ārējo un<br />
iekšējo virsmu iesegumos. Materiāls ir īpaši noturīgs<br />
pret koroziju, ultravioleto starojumu un ķīmisko<br />
iedarbību, turklāt apstrādājams zemā temperatūrā.<br />
Pārklājuma garantija 10 gadi, pieejami<br />
gandrīz visi RR krāsu katalogā minētie toņi.<br />
PVC: materiālu ar šo pārklājumu izmanto ārējo<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
un iekšējo virsmu iesegumam. Materiāls ir īpaši<br />
noturīgs pret koroziju, viegli apstrādājams. Pārklājuma<br />
garantija 10 gadi, pieejami gandrīz visi<br />
RR krāsu katalogā minētie toņi.<br />
PVF: materiālu ar šo pārklājumu izmanto ārējo<br />
un iekšējo virsmu iesegumos, ja ir īpaši augstas<br />
kvalitātes prasības. Materiāls ir sevišķi noturīgs<br />
pret koroziju. Pārklājuma garantija 10 gadi, pieejami<br />
ir tikai RR40 un RR41 krāsu toņi.<br />
Cinkots: materiāls ar cinkotas virsmas pārklājumu<br />
piemērots tērauda profilu un līstprofilu, kā<br />
arī valcēto jumtu ražošanai. Pārklājuma garantija<br />
ir 10 gadi.<br />
Detalizētāka informācija: www.toode.lv<br />
Foto no TOODE arhīva<br />
54<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
55
Tehnoloģijas<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
«Kamēr Latvijā prevalēs zemākā cena<br />
materiālu izvēlē un būvdarbu izmaksās,<br />
nekas labs nav gaidāms. Nereti, interesējoties<br />
par būvmateriāliem, tostarp arī<br />
profilētām metāla loksnēm jumtiem un<br />
fasādēm, tiek pieprasīta informācija tikai<br />
par cenu, nenoskaidrojot produktu<br />
tehniskos parametrus. Tas nozīmē, ka<br />
vaicātājam piemērots būtu jebkas, kas<br />
vien atbilst jēdzienam «zema cena»,»<br />
atzīst Corus Building Systems vadītājs<br />
Jānis Griķis.<br />
Turpinājumā Jāņa Griķa viedoklis par<br />
dažiem metāla jumtu segumiem, to<br />
cenu un montāžu.<br />
«Pasaulē pazīstamā tērauda ražotāja<br />
Tata Steel apakšstruktūra Corus Building<br />
Systems Nordic ir kvalitatīvu metāla<br />
jumta segumu un fasāžu elementu<br />
ražotāja un piegādātāja Ziemeļeiropas<br />
Līgatnes pamatskolas sporta zāle: sienām<br />
Sandwich profili, jumtam nesošā profila klājs.<br />
Vai iespējams lēti iegādāties<br />
kvalitatīvu metāla jumtu?<br />
ZS Sinķi angārs graudu un tehnikas glabāšanai:<br />
jumts ar pretkondensāta pārklājumu.<br />
un Centrāleiropas reģionam. Latvijā<br />
no Corus Building Systems Nordic<br />
produktiem tapušas industriālā sektora<br />
ēkas, piemēram, noliktavas, angāri,<br />
ražotnes, dažādu funkciju ēkas lauku<br />
saimniecībās, tirdzniecības centri.<br />
Profilēto un ar polimēru pārklāto skārda<br />
elementu izvēles procesā viens no svarīgākiem<br />
uzdevumiem ir izprast faktorus,<br />
kas ietekmē gatavā produkta cenu. Viens<br />
no tiem – nominālais biezums (jo plānāks<br />
materiāls, jo lētāks), otrs – noturību<br />
pret koroziju nodrošinošā cinka pārklājuma<br />
slāņa biezums. Baltijas apstākļos<br />
cinka pārklājumam jābūt 200–350 g/m 2<br />
jeb 17–35 mikroni biezam. Lielākā daļa<br />
patērētāju savā izvēlē definē vienu parametru,<br />
proti, polimēru pārklājuma veidu<br />
(poliesters un dārgāki pārklājumi). Tas<br />
būtu tas pats, kas izvēlēties auto tikai<br />
pēc cenas un krāsas.<br />
Metāla jumta un fasāžu elementiem,<br />
kas pārklāti ar polimēru pārklājumiem,<br />
ir divas garantijas – funkcionālā un<br />
polimēra pārklājuma garantija. Polimēra<br />
pārklājuma garantija garantē tā<br />
stabilitāti un krāsu toņa nemainīgumu<br />
noteiktā laika posmā. Vislētākajam<br />
«poliestera» pārklājumam nepaaugstināta<br />
vides piesārņojuma apstākļos tā ir<br />
aptuveni 10 gadu. Funkcionālā garantija<br />
nozīmē materiāla spēju pasargāt ēku<br />
no apkārtējās vides iedarbības, – CBS<br />
produktiem tā parasti nav mazāka par<br />
60 gadiem.<br />
Jaunums Corus produktu klāstā ir profilēta<br />
metāla jumta seguma plātnes ar<br />
pretkondensāta pārklājumu. Higroskopiskais<br />
materiāls akumulē ūdens pilienus,<br />
neļaujot veidoties kondensāta<br />
pilieniem, produkts izmantojams gan<br />
neapkurināmos angāros, gan privātmāju<br />
jumtiem.»<br />
Informācija par<br />
SIA Corus Building Systems<br />
produktiem: www.cbsnordic.lv<br />
56<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
57
Tehnoloģijas<br />
Dakstiņu<br />
kvalitātes<br />
testu poligoni<br />
visā pasaulē<br />
«Stereotips par dakstiņu smagumu ir<br />
plaši izplatīts. Dakstiņi ir smagāki nekā<br />
citi klājumi, taču jumta seguma svars<br />
nav noteicošais faktors, jo lielākā uzmanība<br />
jāpievērš jumta konstrukcijas<br />
noturībai pret dažādu ārējo faktoru<br />
radītajām slodzēm: vēju, sniegu, tai<br />
jāspēj noturēt arī cilvēka svaru jumta<br />
tīrīšanas laikā. Dakstiņu izmantošana<br />
jumta segumam palielina kopējo slodzi<br />
tikai par 10 procentiem. Ja konstrukcija<br />
ir tik vāja, ka nespēj noturēt dakstiņu<br />
svaru, pastāv risks, ka tā nespēs noturēt<br />
arī sniega svaru,» stāsta Vladislavs<br />
Gorovojs, Monier B2B tirdzniecības<br />
pārstāvis, un turpina izsmeļoši atbildēt<br />
uz jautājumiem par dakstiņiem, ar<br />
tiem saistītajiem mītiem un kvalitātes<br />
kontroles poligoniem. «Dakstiņi ir sarežģīti<br />
ieklājami, tie ir dārgi – lūk, divi<br />
maldīgi priekšstati. Betona, arī neglazētie<br />
māla dakstiņi iekļaujas demokrātisko<br />
cenu būvmateriālu kategorijā, un<br />
ar to ieklāšanu profesionāļi labi tiek<br />
galā. Izmantojot zemsegumu, dakstiņu<br />
segums veidojams uz ļoti lēzeniem<br />
jumtiem, kuru slīpums ir 14 grādi, bez<br />
zemseguma minimālais dakstiņu jumta<br />
slīpuma leņķis ir 22 grādi.<br />
Tehnoloģiski pareizi ieklāts jumts ir<br />
noturīgs pret vēja slodzēm, paviršāk<br />
montētam jumtam, iespējams, vētra<br />
varētu noraut kādu dakstiņu, bet nerodas<br />
tā dēvētais buras efekts, kad tiek<br />
norauts viss jumta segums. Stiprināšanas<br />
tehnoloģija ir modernizēta, kļuvusi<br />
vienkāršāka, garantējot lielāku jumta<br />
seguma drošību un noturību.<br />
Monier dakstiņu izmēģinājumu un testu<br />
poligoni izvietoti visās galvenajās<br />
klimatiskajās zonās – Skandināvijas<br />
ziemeļos, Meksikas dienvidu tuksnešos,<br />
Āzijā, Ziemeļamerikā –, lai novērotu<br />
konkrēto laika apstākļu un vides<br />
ietekmi uz jumta segumu vairāku gadu<br />
garumā. Dakstiņu demojumtiem tiek<br />
veikts monitorings, testējot vēja cirkulāciju<br />
zem jumta, laika apstākļu, sniega,<br />
smilšu, netīrumu iedarbību un citus<br />
faktorus. Iegūtie dati tiek apstrādāti un<br />
kalpo par bāzi ražošanas tehnoloģijas<br />
un materiāla sastāva uzlabošanai. Monier<br />
ražo vairāku kategoriju dakstiņus,<br />
katrai klimatiskajai zonai produktu tehnoloģiskie<br />
parametri ir atšķirīgi. Latvija<br />
ietilpst Ziemeļvalstu reģionā kopā ar<br />
Skandināvijas valstīm, un Monier Latvijas<br />
tirgū piedāvā atbilstošas kategorijas<br />
dakstiņus.»<br />
Plašāka informācija: www.monier.lv<br />
MONIER Group publicitātes foto<br />
58<br />
Latvijas Būvinženieru savienība
Jaunais inženieris<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Pats labākais<br />
notiek šodien<br />
SIA Inženieru birojs Būve un forma inženiere būvkonstruktore Inese Survilo ir tik<br />
aizņemta, ka laiku sarunai atrodam nevis klātienē, bet interneta vidē. Atbildes uz<br />
jautājumiem atnes e-pasts.<br />
Kas ietekmējis jūsu dzīvi?<br />
Viss, ar ko cilvēks savā dzīvē saskaras,<br />
viņu kaut kādā mērā ietekmē un maina.<br />
Bērnībā tā ir ģimene – attiecības un gaisotne<br />
mājās, iespaidi bērnudārzā. Skolā<br />
biju gandrīz teicamniece. Ļoti labi atceros<br />
savu pirmo skolotāju, to, kā vēlējos<br />
viņai līdzināties. Bērnībā faktiski visas<br />
vasaras pavadīju laukos, vēroju dabu,<br />
vajadzēja arī palīdzēt lauku darbos. Es<br />
iemīlēju dabu un visu dzīvo, kas ir apkārt.<br />
Man agri radās interese par dažādiem<br />
mehānismiem, bija vēlme papētīt<br />
tuvāk, kas tur ir iekšā. Gadījās, ka sabojāju<br />
vecmammas pulksteņus, knibinājos<br />
gar mammas adāmo mašīnu vai brāļa<br />
magnetofonu. Droši vien tāpēc arī profesiju<br />
izvēlējos tādu vīrišķīgu. Tad sekoja<br />
studijas LLU. Pasniedzēji tobrīd šķita<br />
kā tādi zināšanu etaloni. Tas tik bija<br />
laiks! Katru dienu braucu ar vilcienu uz<br />
Jelgavu. Muku no biļešu kontrolieriem.<br />
Diezin vai tagad es ko tādu darītu. Pēc<br />
studijām dzīve kļuvusi nopietnāka, tajā<br />
aizvien lielāku vietu ieņem darbs, mazliet<br />
iezogas arī tāda kā rutīna.<br />
Kas jūsos ir no tēva, kas – no mammas<br />
un kas – no latviešu sievietes?<br />
No mammas manī ir tiekšanās pēc<br />
skaistuma. No tēva esmu mantojusi<br />
rakstura asāko pusi. Kā latvietei man<br />
raksturīgs strādīgums un pacietība. Es<br />
ļoti lepojos, ka esmu latviete.<br />
Kas dzīvei piešķir kaifu?<br />
Domāju, ka tas ir skaistums, pēc kā tiecos.<br />
Tā sajūta, kas atnāk pie manis kā<br />
atklāsme: jā, tas ir tieši tas, kā dēļ ir<br />
vērts dzīvot! Katrā dienā var atrast kaut<br />
vai kripatiņu skaistuma. Tas viss ir tepat<br />
apkārt un sasniedzams. Tikai jāpavēro.<br />
Kas patlaban visvairāk nodarbina<br />
prātu?<br />
Tie ir mūžsenie jautājumi. Kāds ir<br />
cilvēka dzīves uzdevums? Ko mums<br />
ir mācījuši lielie Skolotāji? Ar kādu<br />
mērķi viņi pie mums ir nākuši? Pasaulē<br />
iestājies tāds kā pārmaiņu laiks,<br />
parādījušās jaunas vēsmas. Daži pēta<br />
ledus kristālus, daži domā, kā kļūt bagātākiem.<br />
Mani aizrauj domas un dvēseles<br />
pasaule. Tas, ka esmu inženiere,<br />
nenozīmē, ka mani neinteresē filozofiski<br />
un garīgi jautājumi. Man patika kāda<br />
skolotāja teiktais: attīstīt tikai prātu, bet<br />
dvēseli atstāt novārtā ir kā airēt laivu<br />
ar vienu airi – tu domā, ka ej uz mērķi,<br />
bet patiesībā virzies prom no tā. Apziņa<br />
paplašinās, tikai attīstot abus.<br />
Vai zināt, kāda negribētu būt?<br />
Pavisam noteikti negribētu būt slinka,<br />
kašķīga, skaudīga egoiste.<br />
Kas ir pats skaistākais uz zemes?<br />
Domāju, ka mīlestība. Skaistā ir ļoti<br />
daudz. Mūsu planēta ir ļoti skaista. Ar<br />
vienu dzīvi noteikti nepietiktu, lai to<br />
apskatītu un izbaudītu visu tās brīnišķo<br />
daudzveidību. Arī cilvēku veidotie<br />
meistardarbi mākslā, arhitektūrā. Attiecības<br />
starp cilvēkiem.<br />
Ko visbiežāk nesaprotat?<br />
Ai, esmu vēl jauna un daudz ko nesaprotu.<br />
Piemēram, tos pašus cilvēkus...<br />
Pietiek vakarā drusciņ paskatīties pārraidi<br />
Degpunktā vai pavasarī redzēt atkritumu<br />
kalnus ceļmalās. Ārprāts! Par<br />
politiķiem nemaz neizteikšos.<br />
Kādā dzīves posmā gribētos atgriezties?<br />
Ja man būtu tāds aparātiņš, ar ko varētu<br />
atgriezties pagātnē, droši vien visas<br />
pogas jau būtu salauztas. Pārāk bieži<br />
60<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
61
Jaunais inženieris<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
atmiņās atgriežos situācijās pagātnē.<br />
Vairāk gan tāpēc, ka gribētos daudz ko<br />
mainīt. Bet tas ir ļoti slikts ieradums.<br />
Jātiek no tā vaļā, turklāt ātri!<br />
Cik viegli vai grūti ir izvēlēties, ja saprāts<br />
saka vienu, bet emocijas ko citu?<br />
Jā, tad nav viegli. Šis ir viens no sarežģītākajiem<br />
jautājumiem. Klausīties, ko<br />
saka tava sirds, ir skaisti un drosmīgi,<br />
bet, ja tas ietekmē citus, ir jādomā. Kā<br />
to vērtēs apkārtējie? Kā tas iespaidos<br />
citus? Negribas būt egoistei.<br />
Cik svarīga ir uzvara?<br />
Salda sajūta, bet gaistoša. Ļoti ātri aizmirstas.<br />
Napoleons noteikti teiktu ko<br />
citu.<br />
Kādu sapni vēlaties piepildīt?<br />
Gribētos iemācīties spēlēt klavieres. Tas<br />
ir mans bērnības sapnis. Laikam jau šajā<br />
dzīvē nesanāks. Vienkārši nav laika.<br />
Vai jūs var nokaitināt?<br />
Jā, ļoti viegli. Kaut vai, piemēram,<br />
problēmas ar aprēķinu programmu,<br />
kaut kas neiet, sabojājies fails – viss,<br />
esmu ārā no līdzsvara. Ļoti ceru, ka ar<br />
gadiem kļūšu savaldīgāka.<br />
Kādas īpašības palīdzējušas sasniegt<br />
to, ko esat sasniegusi?<br />
Pacietība, apņēmība, degsme.<br />
Kas neļauj mest «plinti krūmos»?<br />
Pašcieņa. Dažkārt es padomāju, kā<br />
kāds man zināms cilvēks rīkotos konkrētajā<br />
situācijā. Un, ja viņš to var, vai<br />
tad es esmu sliktāka? Tas man palīdz.<br />
Bet ir nācies mest «plinti krūmos». Tas<br />
ir smagi.<br />
Kas piesaista darbam?<br />
Tas ir sava veida radīšanas process. Kā<br />
dievi no haosa rada teosu, mēs arī no<br />
nekā veidojam, ražojam kaut ko svarīgu.<br />
Nu, labi, tas nav teoss un nav arī mākslas<br />
darbs, bet pats pamats, kodols, kas<br />
visu satur kopā. Paņemot projektu, var<br />
redzēt, cik pamatīgs darbs tur ieguldīts.<br />
Viss sīki, smalki uzzīmēts, pārdomāts,<br />
rēķināts. Kad tas tiek realizēts dzīvē, ietērpts<br />
arhitektu izlolotajā veidolā, rezultāts<br />
gandrīz vienmēr iepriecina.<br />
Vai ir kas tāds, kas dzīvē pārsteidz?<br />
Pati dzīve ir pārsteidzoša.<br />
Kam noteikti nevajadzētu žēlot naudu?<br />
Labām grāmatām, skaistām kurpēm...<br />
Lietām, kas sagādā prieku pašai un<br />
tuvākajiem.<br />
Vai no krīzes ir kāds labums?<br />
Jā. Izlasīju daudz grāmatu. Tā ka labums<br />
noteikti ir!<br />
Ko jūs teiktu par Inesi Survilo, paskatoties<br />
uz sevi no malas?<br />
Tāda emocionāla un jūtīga tā Inese.<br />
Varētu teikt, ka pārāk jūtīga. Inženiera<br />
profesijai tā kā drusku nepiestāv. Patīk<br />
pajokot par dažādām sadzīves situācijām.<br />
Tajā pašā laikā pret svarīgiem jautājumiem<br />
izturas nopietni un atbildīgi.<br />
Vai kādreiz mulstat?<br />
Ļoti mulstu, ja jāuzstājas auditorijas<br />
priekšā. Tāpat nepatīk, ja mani slavē<br />
citu klātbūtnē.<br />
Vai dzīvi var saplānot?<br />
Nekad neesmu mēģinājusi un esmu pārliecināta,<br />
ka neizdotos. Manuprāt, tas<br />
būtu nepareizi. Sataisīt baigi nopietnos<br />
plānus un pie tiem turēties kā pie kaut<br />
kādiem balstiem? Arī visgrandiozākie<br />
plāni taču sabrūk kā kāršu namiņš. Plāni,<br />
vēlmes, vajadzības, priekšstati – tas<br />
viss mainās. Kas ir nozīmīgs šodien, rīt<br />
varbūt jau vairs nebūs tik svarīgs.<br />
Kāds patlaban ir tas lielais plāns?<br />
Šobrīd es vairāk vēroju situāciju, nevis<br />
plānoju. Tāds ne visai stabils laiks.<br />
Par pasaules lielajām problēmām<br />
uztraucaties?<br />
Jā, it sevišķi pēdējā laikā. Notiek tik<br />
daudz dabas katastrofu...<br />
Vai piedalītos pasaules glābšanā?<br />
Esmu gatava! Kad jāsāk?<br />
Ko jums visbiežāk saka cilvēki?<br />
Lai es nestresoju.<br />
Vai ir kāds brīdis, kad šķiet: viss,<br />
pietiek, vairs nevar izturēt?<br />
Jā. Gadās, ka visa enerģija ir iztērēta lielā<br />
stresā, ja papildus tam vēl notiek kas tāds<br />
negaidīti slikts, kas izsit mani no līdzsvara,<br />
nu, tad es ļauju emocijām vaļu.<br />
Kas ir jūsu atbalsta punkts?<br />
Tā ir ģimene, man tuvākie cilvēki.<br />
Kāds ir izdzīvošanas komplekts mūsdienu<br />
sabiedrībā?<br />
Mūsdienu sabiedrība ir galīgi izlaidusies.<br />
Pārsvarā viss balstās uz savu vēlmju<br />
un vajadzību apmierināšanu. Tas<br />
skumdina.<br />
Cik daudz savā pasaulē ļaujat ieskatīties<br />
draugiem?<br />
Tādu īstu draugu ir ļoti maz. Ar tiem tad<br />
arī dalos savā pasaulē, pārdzīvojumos.<br />
Bet droši vien ir kas tāds, ko neatklāju<br />
nevienam. Kaut kas ir jāatstāj arī sev.<br />
Ko darāt, kad ir skumji?<br />
Ja ir ļoti skumji, tad raudu. Asaras attīra<br />
dvēseli. Pēc tam kļūst vieglāk. Diemžēl<br />
astrālais ķermenis joprojām gūst virsroku<br />
pār mani (jau kopš bērnu dienām). Ja<br />
es zinātu efektīvu metodi, kā to ierobežot,<br />
tas būtu brīnišķīgi. Ja asaras nebirst,<br />
tad uzdziedu. Ne pārāk skaļi.<br />
Kas jums sagādā mazās dzīves baudas?<br />
Skaisti mirkļi, kaut kas garšīgs (salds),<br />
kaut kas spīdīgs vai krāšņs. Skaista<br />
mūzika. Rīta kafija un laba anekdote.<br />
Kurā dzīves posmā jutāties vai jūtaties<br />
vislabāk?<br />
Man vienmēr licies, ka pagātnē nekā<br />
forša nav. Vislabāk jūtos tagad, šodien.<br />
Un loloju cerības, ka viss jaukākais un<br />
interesantākais vēl ir priekšā.<br />
Kad jūtaties muļķīgi?<br />
Ja kaut ko neapdomīgi pasaku (parasti<br />
diezgan skaļi un drosmīgi) un tikai pēc<br />
tam saprotu, ka nevajadzēja. Tā man<br />
bieži vien sanāk citus aizvainot un radīt<br />
neveiklas situācijas. Parasti jau cieš<br />
tuvinieki.<br />
Kā varat iegūt otro elpu?<br />
Kad jūtos galīgi iztukšota vai negatīvu<br />
emociju nomocīta, vislabāk atgūstos<br />
mājās. Varbūt izklausās garlaicīgi,<br />
bet tā ir mana vieta, tās ir manas sienas,<br />
mana vide. Viss ir piesātināts ar<br />
manu enerģiju. Parasti atlaižos gultā,<br />
ēdu svaigus augļus, paskatos internetā<br />
kādu joku un cenšos nedomāt par<br />
problēmām.<br />
Ko gribētos piedzīvot un izbaudīt?<br />
Ir tik daudz vietu, kur gribētos pabūt.<br />
Piemēram, Indija – tik skaista zeme!<br />
Tik daudz krāšņu tempļu! Gribētos redzēt<br />
saulrietus Himalaju kalnos. Esmu<br />
dzirdējusi, ka tie esot fantastiski, neaizmirstami.<br />
Ļoti patīk kalni. Arī augstceltnes.<br />
Vēlētos kādreiz uzbraukt kādā<br />
no pasaules varenākajām augstceltnēm<br />
un izbaudīt to sajūtu, kā ir palūkoties<br />
pa 80. stāva logu. Dzīvot gan tur negribētu,<br />
tikai paskatīties.<br />
Mārīte Šperberga<br />
Kaspara Šņores foto<br />
62<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
63
Viedoklis<br />
Attīstīt vai likvidēt?<br />
LR Ekonomikas ministrijas rīkotajā konferencē Kvalitatīva būvniecība 2020 tika<br />
formulēti pamatprincipi būvniecības attīstībai, tostarp drošība, vides saglabāšana,<br />
energoefektīvas būvniecības veicināšana, profesionāla darba kvalitāte, profesionālās<br />
izglītības un kvalifikācijas līmeņa paaugstināšana.<br />
Konferencē tika uzsvērts, ka Saeimas<br />
Tautsaimniecības, agrārās, vides un<br />
reģionālās politikas komisijai nododamajā<br />
jaunajā Būvniecības likuma teksta<br />
redakcijā būs formulētas prasības būvspeciālistiem<br />
(projektētājiem, būvinženieriem,<br />
būvdarbu vadītājiem), kuri tiks<br />
reģistrēti būvspeciālistu reģistrā. Prasības<br />
saturēšot informāciju par būvspeciālista<br />
iegūto vidējo speciālo vai augstāko<br />
izglītību un iegūto darba pieredzi<br />
arhitektūras vai būvniecības jomā.<br />
Konferencē turpinājās ieilgusī diskusija<br />
par būvspeciālistu sertifikācijas nepieciešamību<br />
un tā arī nekļuva skaidrs,<br />
kāpēc līdz ar jaunā Būvniecības likuma<br />
stāšanos spēkā tiks anulēti 2011. gadā<br />
noslēgtie valsts pārvaldes deleģēto uzdevumu<br />
veikšanas līgumi, ar kuriem būvniecības<br />
nozares profesionālajām biedrībām<br />
(tostarp Latvijas Siltuma, gāzes un<br />
ūdens tehnoloģijas inženieru savienībai<br />
(LSGŪTIS)) tika deleģēti pienākumi un<br />
tiesības organizēt būvspeciālistu kvalifikācijas<br />
celšanu, piešķirt, pagarināt, apturēt<br />
vai anulēt būvspeciālistu sertifikātus.<br />
Radās iespaids, ka esošā Būvniecības<br />
likuma darbības laikā (uz LVS EN ISO/<br />
IEC 17024:2003/2005, MK Noteikumu<br />
par būvprakses sertifikātiem un MK Noteikumu<br />
par energoauditoriem bāzes)<br />
iedibinātā būvspeciālistu sertificēšanas<br />
sistēma traucē būvniecības procesā ie-<br />
saistītām personām, kuras nevēlas vai<br />
nespēj atbilstoši pierādīt savu izglītību,<br />
iegūto darba pieredzi, aktuālās zināšanas<br />
un paaugstināt savu kvalifikāciju. Esošā<br />
būvspeciālistu sertificēšanas sistēma<br />
nevis kavē, bet veicina mūsu speciālistu<br />
konkurētspēju ārvalstu darba tirgos, jo<br />
mūsu profesionālajām biedrībām ir dati<br />
par mūsu sertifikātu atzīšanu ārvalstīs.<br />
Esošā sistēma nav traucēklis arī ārvalstīs<br />
sertificētu speciālistu profesionālo<br />
zināšanu apliecinošu dokumentu atzīšanai<br />
un pielīdzināšanai mūsu valstī.<br />
Sākotnējie būvniecības tālākās attīstības<br />
pamatprincipi nevar tikt realizēti, pavājinot<br />
būvspeciālistu izglītības, zināšanu,<br />
pieredzes un kvalifikācijas novērtēšanas<br />
sistēmu, bet gan uzlabojot un pilnveidojot<br />
to. Būvspeciālistu zināšanu un veikto<br />
būvdarbu kvalitātes kontrole būtu pastiprināma<br />
un gadījuma cilvēkiem, kuri<br />
nonākuši būvdarbu procesā un kuri nedemonstrē<br />
augstu zināšanu līmeni, savus<br />
pienākumus veic pavirši un pieļauj rupjas<br />
kļūdas, sertifikāti būtu anulējami.<br />
Ir grūti iedomāties, kā, likvidējot esošo<br />
būvspeciālistu profesionālās kvalifikācijas<br />
regulāro pārbaužu sistēmu un pieļaujot<br />
nesertificētu speciālistu līdzdalību<br />
būvniecības procesā, var cerēt uzlabot<br />
būvniecības kvalitāti, ēku energoefektivitāti<br />
un mūsu būvniecības nozares<br />
konkurētspēju, ja šo mērķu īstenošanai<br />
nepieciešami aizvien zinošāki, atbildīgāki,<br />
kvalificētāki speciālisti.<br />
Neļausim būvniecības tirgū dominēt<br />
šaurām komerciālām interesēm, kur<br />
nelielas būvfirmas bez atbilstoši izglītotiem<br />
un pieredzējušiem, sertificētiem<br />
darbiniekiem meklē nelegālus ceļus,<br />
kā apiet speciālistu sertificēšanas sistēmu,<br />
un savas nezināšanas dēļ piedāvā<br />
veikt būvdarbus par neadekvāti zemām<br />
cenām, kropļo būvniecības tirgu, rada<br />
aizvien jaunas un jaunas nekvalitatīvas,<br />
energoneefektīvas ēkas.<br />
Konferencē minētais piemērs par Latvijas<br />
Nacionālās bibliotēkas (LNB) inženiersistēmu<br />
neatbilstību mūsdienu<br />
prasībām faktiski ir klasisks piemērs, kā<br />
nepietiekamas kompetences speciāliste<br />
bez atbilstošas pieredzes šādu būvobjektu<br />
projektēšanā, bez kvalifikāciju apliecinoša<br />
sertifikāta atļaujas televīzijā publiski<br />
vērtēt LNB projektu un attiecīgi mulsināt<br />
sabiedrību. Televīzijas raidījumā izskanējušais<br />
ieteikums par nakts dzesēšanas<br />
izmantošanu ir vērtējams kā nekompetents,<br />
jo LNB ir inženiertehniski sarežģīts<br />
objekts, kura inženiersistēmu projektu<br />
izstrādāja mūsu speciālisti ciešā sadarbībā<br />
ar ASV speciālistiem. Mūsu LNB<br />
dzesēšanas jaudas pārsniedz 5 MW, kas<br />
ar nakts dzesēšanu nav kompensējami.<br />
Aicinu nepieņemt pārsteidzīgus lēmumus,<br />
neiznīcināt esošo būvspeciālistu<br />
sertifikācijas sistēmu, bet pielikt visas<br />
pūles, lai attīstītu un pilnveidotu iepriekš<br />
radīto.<br />
Arturs Lešinskis,<br />
Dr. sc. ing., profesors, Latvijas Siltuma,<br />
gāzes un ūdens tehnoloģijas inženieru<br />
savienības valdes priekšsēdētājs<br />
“Būvinženieris” Nr. 19 (4. 2011.)<br />
Biedrības Būvniecības attīstības stratēģiskā<br />
partnerība<br />
valdes priekšsēdētājs,<br />
Dr. iur., profesors<br />
Valdis Birkavs:<br />
«Artura Lešinska «dvēseles kliedziens»<br />
ir Ekonomikas ministrijas stūrgalvīgās<br />
un nekonsekventās rīcības rezultāts.<br />
Par vienīgo attaisnojumu un izskaidrojumu<br />
tam var kalpot fakts, ka no 22 būvindustrijas<br />
nevalstiskajām organizācijām<br />
sertifikācijas likvidēšanu atbalsta tikai<br />
divas nevalstiskās organizācijas. Šī situācija<br />
ministrijai rada manevra iespējas.<br />
Tā vietā, lai meklētu kompromisu un<br />
uzlabojumus esošajā sertifikācijas sistēmā,<br />
jau mēnešiem ilgi notiek neauglīga<br />
diskusija ar vieniem un tiem pašiem<br />
argumentiem.<br />
Lai izkļūtu no apburtā loka valdībai un<br />
Saeimai jāsper trīs soļi.<br />
1. Jāatbalsta būvinženieru reģistrs un<br />
jāapvieno tas ar profesionālās kompetences<br />
atbilstības novērtēšanas<br />
kārtību.<br />
2. Skaidri jāpasaka, ka profesionālās<br />
kompetences atbilstības novērtēšanas<br />
kārtība ir līdzšinējā sertifikācija,<br />
tikai uzlabota, un jādefinē priekšnosacījumi,<br />
kas jāievēro sertifikācijas<br />
institūcijām.<br />
3. Jāturpina deleģēt atbilstības novērtēšanu<br />
– sertifikāciju – nevalstiskām<br />
organizācijām, kas atbilst MK<br />
noteiktajiem kritērijiem.<br />
Būvniekiem ir vienalga, vai politiskā<br />
izšķiršanās par šādu vai līdzīgu variantu<br />
notiek valdībā vai Saeimā. Būvnieki<br />
vēlas saprāta diktētu kārtību gan būvniecības<br />
nozarē, gan visā valstī.»<br />
64<br />
Latvijas Būvinženieru savienība www.lbs.building.lv<br />
65
Būves Portugālē<br />
Nākamajā numurā<br />
Energoefektīva un vidi<br />
saudzējoša būvniecība<br />
Mārītes Šperbergas foto<br />
Abonēšana un reklāmas pieteikšana<br />
pa tālruni 29256982 vai<br />
e-pastu: bmp.buvinzenieris@gmail.com<br />
66