You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Ditt</strong> <strong>barns</strong><br />
<strong>språk</strong><br />
Ma, mam...<br />
Helle Iben Bylander<br />
og Trine Kjær Krogh<br />
Info Vest forlag
Forfattere: Helle Iben Bylander og Trine Kjær Krogh<br />
Oversatt av: Heidi Håland<br />
<strong>Ditt</strong> <strong>barns</strong> <strong>språk</strong><br />
Forfattere: Helle Iben Bylander og Trine Kjær Krogh<br />
Illustrasjoner: Jonas Prip Thorsen<br />
Oversatt av: Heidi Håland<br />
© 2014 Forfatterne og Dansk Psykologisk Forlag A/S<br />
© 2016 Info Vest Forlag AS<br />
Trykk: United Press<br />
1. opplag 2016<br />
ISBN 978-82-8360-000-1<br />
Kopieringsforbud!<br />
Dette verk beskyttes av loven om opphavsrett.<br />
Kopiering, utover læreres rett å kopiere til undervisningsbruk<br />
i overensstemmelse med KOPINOR avtalen, er forbudt.<br />
Bestilles på Info Vest forlag AS<br />
www.infovestforlag.no
INNHOLD<br />
FORORD ......................................... 9<br />
INNLEDNING ...................................... 11<br />
KAPITTEL 1 BETYDNINGEN DU HAR FOR DITT BARNS SPRÅKLIGE UTVIKLING . 13<br />
Litteratur. ....................................................... 20<br />
KAPITTEL 2 SPRÅK, TALE OG KOMMUNIKASjON .............. 23<br />
Litteratur. ....................................................... 30<br />
KAPITTEL 3 SPRÅK STØTTENDE STRATEGIER ................ 31<br />
Uttale........................................................... 35<br />
Lek <strong>språk</strong>et frem ................................................. 37<br />
Hold i gang samtalen ............................................. 39<br />
Litteratur. ....................................................... 43<br />
KAPITTEL 4 FAMILIER MED FLERE SPRÅK ................... 45<br />
Litteratur. ....................................................... 51<br />
KAPITTEL 5 SPRÅKLIG SOSIALISERING I HjEMMET ............ 53<br />
Litteratur. ....................................................... 60<br />
KAPITTEL 6 TIDLIG LEK MED BOKSTAVER OG TALL ............. 63<br />
Tegne ........................................................... 63<br />
Fokus på bokstaver og skriving ..................................... 65<br />
Ordkort......................................................... 71<br />
Tilegnelse av flere skrift<strong>språk</strong> ...................................... 75<br />
Å lese og fortelle historier ......................................... 76<br />
Snakk. .......................................................... 81<br />
Litteratur. ....................................................... 84
KAPITTEL 7 DITT BARNS SPRÅK 0-6 MÅNEDER ............... 87<br />
Språktilegnelse for barn ........................................... 87<br />
<strong>Ditt</strong> <strong>barns</strong> <strong>språk</strong> 0–6 måneder ...................................... 87<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 0–6 måneder ........................................ 90<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 0–6 måneder. ................. 92<br />
KAPITTEL 8 DITT BARNS SPRÅK 7-12 MÅNEDER ............... 95<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 7–12 måneder ....................................... 96<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 7–12 måneder. ................ 99<br />
KAPITTEL 9 DITT BARNS SPRÅK 13-18 MÅNEDER .............. 101<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 13–18 måneder ...................................... 102<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 13–18 måneder. ............... 104<br />
KAPITTEL 10 DITT BARNS SPRÅK 19-24 MÅNEDER ............. 107<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 19–24 måneder ...................................... 108<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 19–24 måneder. ............... 111<br />
KAPITTEL 11 DITT BARNS SPRÅK 2-3 ÅR .................... 113<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 2–3 år. .............................................. 114<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 2–3 år ........................ 117<br />
KAPITTEL 12 DITT BARNS SPRÅK 3-4 ÅR ................... 121<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 3–4 år. .............................................. 123<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 3–4 år ........................ 126<br />
KAPITTEL 13 DITT BARNS SPRÅK 4-5 ÅR ................... 129<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 4–5 år. .............................................. 132<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 4–5 år ........................ 135<br />
KAPITTEL 14 DITT BARNS SPRÅK 5-6 ÅR ................... 139<br />
Styrk <strong>språk</strong>et 5–6 år. .............................................. 140<br />
Milepæler for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling 5–6 år ........................ 144<br />
Litteratur. ....................................................... 146
KAPITTEL 15 Hvis barnet ditt skal <strong>språk</strong> vurderes ......... 149<br />
Barn med norsk som andre<strong>språk</strong> ................................... 151<br />
Språkvurdering av barn i barnehagen – TRAS ........................ 152<br />
Kobling mellom <strong>språk</strong> og lesing .................................... 153<br />
Litteratur. ....................................................... 155<br />
KAPITTEL 16 Når barnet har <strong>språk</strong>lige utfordringer. ....... 159<br />
Utviklingshemming .............................................. 160<br />
Handlingskompetanse ............................................ 160<br />
Språk og handlingskompetanse. .................................... 162<br />
Språkforstyrrelse ................................................. 165<br />
Down syndrom .................................................. 166<br />
22Q11 .......................................................... 167<br />
Autisme. ........................................................ 168<br />
Nedsatt hørsel ................................................... 170<br />
Når det er vanskelig å forstå. ....................................... 172<br />
Når det er vanskelig å uttale ord .................................... 174<br />
Ordforråd ....................................................... 176<br />
Når grammatikken utfordrer. ...................................... 178<br />
Lesping ......................................................... 179<br />
Stamming ....................................................... 179<br />
Løpsk tale ....................................................... 181<br />
Stemmevansker .................................................. 182<br />
Litteratur. ....................................................... 182<br />
ORDLISTE ........................................ 185<br />
OM FORFATTERNE . ................................. 187<br />
STIKKORDSREGISTER . ............................... 189
FORORD<br />
Når vi holder foredrag på foreldremøter i barnehager, opplever vi en stor interesse<br />
for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong> fra foreldrenes side. Vi får som regel mange spørsmål som<br />
det ikke alltid er tid til å svare utfyllende på. På bakgrunn av de mange spørsmålene<br />
og oppfordringene til å skrive en bok, har vi valgt å skrive <strong>Ditt</strong> <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>,<br />
og vi håper at boken vil gi deg et godt overblikk over <strong>språk</strong>utviklingen til barnet<br />
ditt, uansett om barnet ditt har en typisk eller atypisk <strong>språk</strong>utvikling.<br />
Boken inneholder en lang liste med forlag til hva du kan gjøre for å understøtte<br />
barnets <strong>språk</strong> gjennom lek, lesing og samtaler, gjennom flere faser som<br />
barnet ditt går igjennom.<br />
Lek og <strong>språk</strong> har en tett sammenheng. Språket tilfører en ekstra dimensjon<br />
til lek og samvær, og leken gjør det morsomt å lære <strong>språk</strong>et. Utgangspunktet for<br />
denne boken er at det skal være gøy å bruke <strong>språk</strong>et, også når <strong>språk</strong>et drilles.<br />
Vi skylder mennene og barna våre en takk for at de har tatt et ekstra tak når<br />
det gjelder matlaging, rengjøring, klesvask og plenklipping mens vi har vært opptatt<br />
med å skrive.<br />
Takk til Leif, Brit, Alex, Bibi og takk Peter, Sebastian, Nynne og Lærke. Dere<br />
er fantastiske, og vi er så heldige som har dere i livene våre.<br />
Sist men ikke minst, takker vi forlagsredaktøren og hverandre for et godt,<br />
energisk og fruktbart samarbeid.<br />
Oktober 2014<br />
Helle Iben Bylander og Trine Kjær Krogh<br />
FORORD<br />
9
10<br />
<br />
<strong>Ditt</strong> <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>
INNLEDNING<br />
Denne bokens målgruppe er foreldre, pedagoger, dagmammaer, fagarbeidere og<br />
andre med interesse for <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>. Du kan bruke den som en oppslagsbok eller<br />
lese den fra begynnelse til slutt, dersom du vil ha et overblikk over <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige<br />
utvikling i alderen fra 0 – 6 år.<br />
Teoretisk bygger vi på veldokumentert forskning, som legger vekt på relasjonene<br />
mellom foreldre og barn som et grunnleggende utgangspunkt for barnets<br />
<strong>språk</strong>lige utvikling. Det betyr at forslagene vår til aktiviteter bygger på en forestilling<br />
om at kvaliteten av samværet mellom deg og barnet ditt, spiller en avgjørende<br />
rolle for barnets <strong>språk</strong>utvikling. Barnet ditt lærer mest når han eller hun<br />
leker og har det gøy sammen med deg.<br />
Vi vil gjøre rede for hvor mye du betyr for ditt <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling, og<br />
kommer med ideer til hvordan du kan samtale og leke med barnet på måter som<br />
styrker barnets <strong>språk</strong> mest mulig. Vi vil gjøre rede for begreper som <strong>språk</strong>, tale<br />
og kommunikasjon. Snakker dere flere <strong>språk</strong> i hjemmet, har vi laget et avsnitt<br />
om hva dere kan gjøre spesielt for å støtter barnets utvikling.<br />
Vi lever i en tid, hvor ferdighetene i lesing og skriving spiller en stor rolle<br />
for barnets utdanningsmuligheter. Vi vil derfor presentere forskning som kobler<br />
tidlig innsats og ferdigheter i skolen, og vi vil gi deg kunnskap om hvordan<br />
du kan lese med barnet ditt og leke med bokstaver og tall, også om du har lese<br />
og skrivevansker selv. Vi vil også presentere kunnskap om tidlig tilegnelse av<br />
skrifts<strong>språk</strong>et. Leseforskere har påvist at barn som kommer tidlig i gang med å<br />
”lekeskrive”, tilegner seg funksjonell skriving langt raskere enn barn som ikke<br />
har gjort seg slike erfaringer. Funksjonell skriving kan eksempelvis være å bruke<br />
skrift<strong>språk</strong>et i alle situasjoner hvor det er naturlig som ved brevskriving, huskelapper,<br />
beskjeder osv.<br />
INNLEDNING<br />
11
Deretter vil vi gjennomgå <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>lige utvikling fra 0 – 6 år. Vi vil presentere<br />
utviklingstrinn og gode <strong>språk</strong>støttende aktiviteter, samt <strong>språk</strong>lige milepæler.<br />
Så langt det er mulig, har vi brukt standardiserte normer – det vil si at normene<br />
har blitt til på bakgrunn av undersøkelser av en stor gruppe danske barn.<br />
Det har ikke vært mulig å finne dansk forskning i alle aspekter av <strong>barns</strong> <strong>språk</strong>,<br />
og derfor har vi også brukt utenlandsk forskning. Milepælene tar utgangspunkt<br />
i et gjennomsnittsbarn – og har blitt til på et beregnet gjennomsnitt av resultater<br />
hos de barn som har deltatt i undersøkelsene. Det betyr, at barnet ditt sin<br />
<strong>språk</strong>lige utvikling godt kan avvike en del fra gjennomsnittbarnets utvikling og<br />
fortsatt være innenfor en normal utvikling. Du skal betrakte milepælene som<br />
veiledende. Hvis du kan se at barnet ditt har vansker med å følge med på alle<br />
<strong>språk</strong>lige parameter, er det en god ide å få barnet undersøkt av en logoped.<br />
Langt fra alle barn har en typisk <strong>språk</strong>lig utvikling. I siste del av boken, er det<br />
en gjennomgang av en rekke medfødte <strong>språk</strong>lige utfordringer. I noen tilfeller<br />
knytter utfordringen seg alene til <strong>språk</strong>et. I andre tilfeller er <strong>språk</strong>et bare en av<br />
mange utfordringer i barnets liv, for eksempel viss barnet ditt har autisme eller<br />
Downs Syndrom. Vi gir en kort gjennomgang av de fremgangsmåtene som vi<br />
synes styrker <strong>språk</strong>et i disse barnegruppene best.<br />
Vi håper at boken kan inspirere til mange gode timer med lek og samtaler<br />
mellom deg og barnet ditt.<br />
LITTERATUR<br />
Tomasello, M. (2003). Constructing a language. A usage - based theory of language<br />
acquisition. Cambridge, MA: Harvard University Press.<br />
Wang, M.V. (2013). Languag, Motor Skills and Behavior Prolems in Preschool<br />
Years. Oslo: Faculty of Social Sciences, University of Oslo.<br />
12<br />
<br />
Dit <strong>barns</strong> sprog
KAPITTEL 1<br />
BETYDNINGEN DU HAR FOR DITT<br />
BARNS SPRÅKLIGE UTVIKLING<br />
Du og partneren din er de viktigste personene i barnets <strong>språk</strong>lige utvikling i de<br />
første betydningsfulle årene, hvor barnets <strong>språk</strong> gjennomgår en eksplosiv utvikling.<br />
Barnets <strong>språk</strong>lige utvikling starter allerede mens barnet er et lite foster inne<br />
i magen. Mange foreldre opplever, at barnet sparker inne i magen når mor er<br />
med på en fest hvor det er høy musikk og mye prat. Hvis du har en fornemmelse<br />
av at barnet sparker deltagende i festlighetene, tar du ikke helt feil. Barnet ditt<br />
sparker, fordi han eller hun kan høre hva som foregår. Forskere har ved hjelp av<br />
skanningsteknikker påvist at et foster kan høre og skjelne mellom lyder allerede<br />
fra 20. Graviditetsuke. Fosteret kan høre begge foreldrenes stemmer, men<br />
fordi fostervannet slører til lyden (som tale lyder under vannet, når du dykker i<br />
en svømmehall), hører barnet mors stemme mest tydelig, fordi morens stemme<br />
transporteres gjennom kroppen hennes. De lydene som trenger best inn til fosteret,<br />
er rytme og trykk Det er derfor mange gravide opplever, at fosteret reagerer<br />
på musikk. Mer enn ett kommende foreldrepar har opplevd at fosteret sparker<br />
lystig under en fotballkamp, ikke fordi fosteret nødvendigvis er en kommende<br />
fotballspiller, men fordi fosteret reagerer på lyden av begeistrede menneskebrøl<br />
og rytmiske rop.<br />
Barnet ditt fødes som en liten verdensborger som har anlegg for å mestre alle<br />
lyder i alle <strong>språk</strong> i hele verden. Barnet ditt vil etter hvert ”tune” inn på morsmålets<br />
lyder og ord innen første leveår, og barnet kan kjenne igjen og foretrekke<br />
å lytte til morsmålet allerede fra fødselen. Når ett<strong>språk</strong>lige barn er 6 måneder<br />
gamle, kan de skjelne mellom alle <strong>språk</strong>lyder de hører, men allerede når de er<br />
10 – 12 måneder gamle, vender fokuset deres mot det <strong>språk</strong>et som de hører i<br />
hverdagen. Barn som hører flere <strong>språk</strong> hver dag, skjelner ikke mellom <strong>språk</strong>enes<br />
forskjellige lyder i starten, men når de er mellom 10 og 12 måneder gamle, er de<br />
BETYDNINGEN DU HAR FOR DITT BARNS SPRÅKLIGE UTVIKLING 13
i stand til å diskriminere lyder i begge <strong>språk</strong>. Om du snakker flere <strong>språk</strong> i hverdagen,<br />
vil barnet ditt gjenkjenne lydene og rytmen fra begge <strong>språk</strong> og foretrekke<br />
dem fremfor alle andre <strong>språk</strong> i verden.<br />
Barnets hjerne fungerer som en søkemotor som leter etter de områdene i<br />
<strong>språk</strong>et som er spesielt interessant for nettopp han eller henne akkurat nå. Det<br />
som ikke er interessant for barnet, blir kastet bort. Innenfor fagområdet <strong>språk</strong>,<br />
sier man ”use it or loose it” (bruk det eller mist det).<br />
Fordi barnet ditt er i full gang med å tilegne seg <strong>språk</strong> fra den dagen det blir<br />
født, er det viktig at du prøver helt fra starten av å vise <strong>språk</strong>lig omsorg ved å<br />
sette ord på, og pludre med barnet om alt mellom himmel og jord. Dermed<br />
styrker du barnets tilegnelse av <strong>språk</strong>, eller sagt med andre ord, du forer søkedatabasen<br />
med informasjon.<br />
Barnet ditt har behov for å føle trygghet og å ha øyekontakt med deg for å<br />
kunne tilegne seg <strong>språk</strong>et. Du skal vite at tett kontakt med barnet er en avgjørende<br />
forutsetning for barnets <strong>språk</strong>tilegnelse. Forskning viser at det er en tett<br />
sammenheng mellom tidlig eksponering av <strong>språk</strong>, det vil si, hvor mye det blir<br />
snakket med barnet fra starte, og den senere ordutviklingen. Dette gjelder både<br />
for barn fra familier hvor det snakkes ett <strong>språk</strong>, og familier hvor det snakkes flere<br />
<strong>språk</strong>.<br />
Alle moderne <strong>språk</strong>forskere er enige om én ting, nemlig at relasjonen mellom<br />
barn og voksen er avgjørende for <strong>språk</strong>ets utvikling. En meget anerkjent amerikansk<br />
<strong>språk</strong>forsker, Michael Tomasello, har gjort noen undersøkelser som viser<br />
at kvaliteten av samværet mellom voksen og barn er med på å bestemme hvor<br />
mye <strong>språk</strong> barnet kommer til å tilegne seg. Den tidlige stimuleringen, som kommer<br />
til uttrykk som tett kontakt mellom foreldre og barn, er grunnleggende for å<br />
skape vekst og modning i barnets hjerne, hvilket kan ha stor betydning for veien<br />
videre i livet. Kvalitet i samværet innebærer øyekontakt og fysisk tetthet, og at<br />
du er i stand til å reagerer passende på barnets signaler. Hvis du vender ansiktet<br />
vekk fra barnet ditt, eller hvis du har oppmerksomheten og blikket rettet mot en<br />
smarttelefon, samtidig som du snakker med barnet, svekker du barnets muligheter<br />
for læring. Samtidig kan barnet oppleve dette som avvisning. Skanninger av<br />
hjerneaktivitet hos småbarn viser at viss barnet kan høre noen snakke, men ikke<br />
se dem, aktiveres ikke hjernens <strong>språk</strong>lige områder. Et lite barn viser ikke den<br />
samme interessen for tale om barnet ikke har øyekontakt med den som snakker.<br />
14<br />
KAPITTEL 1
Vi ønsker alle det beste for våre barn. Noe av det beste du som forelder kan<br />
gi barnet ditt, er kjærlig oppmerksomhet og massevis av små samtaler og hyggestunder<br />
i løpet av dagen. Alle de mange små samtalene du har med spedbarnet<br />
ditt i hverdagen, er av enorm betydning for den <strong>språk</strong>lige utviklingen til barnet<br />
ditt. Faktisk kan mengden av <strong>språk</strong>lig stimuli i barnets tidlige år være med på å<br />
bestemme barnet ditt sitt <strong>språk</strong>lige nivå når han eller hun begynner på skolen.<br />
Noen mennesker har et indre bilde av at små barn er som svamper som suger<br />
alt til seg og lærer tale bare ved å høre <strong>språk</strong>et bli brukt. Det er faktisk barn,<br />
som til tross for vanskelige tilegningsforhold blir fabelaktige til å snakke, men et<br />
overveldende flertall har bruk for voksne som tilpasser seg deres behov, og som<br />
er fysisk og psykisk tett på dem, for at de kan ”ta av” for alvor. Vi hører ofte det<br />
blir sagt at et barn er motorisk eller <strong>språk</strong>lig, altså at barna enten starter med å<br />
være dyktige til å bevege seg, eller at de starter med å være gode til å snakke og<br />
derfor ikke har overskudd til å ha oppmerksomhet på bevegelse i tillegg. Helt ny<br />
forskning viser at det er en myte at barn ikke kan utvikle to ferdigheter samtidig.<br />
Kommunikasjon og motoriske ferdigheter henger tett sammen. Hvis de<br />
motoriske ferdighetene ved halvannet årsalderen ikke er aldersadekvate,<br />
kan det ifølge forskeren Min Wang, som har undersøkt mer enn 62.000<br />
barn i en langtidsstudie, være tegn på at barnet kan utvikle <strong>språk</strong>vansker.<br />
Det betyr at en forsinket motorikk kan medføre et forsinket <strong>språk</strong>.<br />
Omvendt kan forsinket <strong>språk</strong> også medføre forsinket motorisk utvikling.<br />
Det er derfor viktig at du er oppmerksom på å stimulere begge deler<br />
hos barnet ditt. For å styrke motorikken, kan du krabbe rundt på gulvet<br />
med barnet ditt. Hvis barnet hopper over krabbefasen, og det er det en<br />
del barn som gjør, skal du ikke fortvile. Det avgjørende elementet ved å<br />
krabbe, er at barnet får arbeide med kryssmønsterbevegelser som styrker<br />
kommunikasjonen mellom hjernehalvdelene. Om barnet ditt ikke vil<br />
krabbe, kan du lage andre leker som innebærer kryssmønstre. Det er ikke<br />
alle menneskebarn som lager kryssbevegelser av seg selv, men da kan du<br />
for eksempel lage kryssmønstre med barnets ben, eksempelvis når du gir<br />
babymassasje eller skifter på barnet. Det styrker nevronenes hastighet i<br />
hjernen.<br />
>><br />
BETYDNINGEN DU HAR FOR DITT BARNS SPRÅKLIGE UTVIKLING 15
Med litt eldre barn kan du klappe i hendene og klappe kryss venstre og<br />
høyre så snart barnet vil. I starten holder barnet hendene stille, men snart<br />
vil han eller hun begynne og speile bevegelsene dine. Dermed har du i gang<br />
en lek som understøtter kryssmønsteret. Man lager også kryssmønstre når<br />
man går sidelengs. Det kan være vanskelig for barnet å gå sidelengs hvis<br />
han eller hun er et eldre bleiebarn; her oppfordrer vi til å ta bleien av mens<br />
dere leker bevegelsesleker.<br />
Alle mennesker – uansett hvor på kloden de har vokst opp – gjennomgår de<br />
samme fasene i den <strong>språk</strong>lige utviklingen. Vi snakker om universal utvikling.<br />
Forskjellige kulturer har forskjellige måter å stimulere barnet på i de forskjellige<br />
fasene, men barna går på tvers av landegrenser og kulturer gjennom de samme<br />
fasene. Det ser ut som om nasjonal<strong>språk</strong>et i seg selv har en betydning for hvor<br />
raskt eller langsomt barna tilegner seg <strong>språk</strong>et sitt. Eksempelvis lærer danske<br />
barn å snakke litt senere enn svenske og norske barn, formodentlig på grunn<br />
av lydstrukturen i <strong>språk</strong>et. Deretter handler det om dine ferdigheter i å etablere<br />
en samtalestruktur hvor du og spedbarnet ditt tar tur om å ”snakke”. Det vil si<br />
at du etterligner barnets lyder og setter ord på de tingene barnet ser og barnets<br />
bevegelser.<br />
16<br />
KAPITTEL 1
1<br />
Aiaaa aiaaa!<br />
Aiaaa aiaaa!<br />
Bleie, bleie,<br />
skal du ha på<br />
en bleie?<br />
Fot, fot, du sparker<br />
med føttene dine<br />
17<br />
BETYDNINGEN DU HAR FOR DITT BARNS SPRÅKLIGE UTVIKLING 17