pto - 1
pto - 1
pto - 1
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Medlemsorientering for Praktiserende Tandlægers Organisation 1 / 2011<br />
Et samarbejde i hastig forandring 4 Sygdom 8 Ansæt en elev 14 Trigeminusneuralgi 22<br />
Dentalmesser & kongresser 24 Leasing - finansiering med fordele 26
Import af tænder<br />
kræver omtanke<br />
PROTIC ® - AALBORG<br />
HC Dental ApS<br />
Telefon 98 16 77 55<br />
Thomas Lundgren Carlsen<br />
PROTIC ® - BAGSVÆRD<br />
Rastow Dental ApS<br />
Telefon 45 88 16 00<br />
Elsebet & Vaughn Rastow<br />
Protic ®<br />
samarbejder med<br />
et stort kinesisk<br />
dentallaboratorium,<br />
som vi personligt<br />
har udvalgt og<br />
kvalitetstestet<br />
Som PTO medlem opnår du<br />
10% PTO fakturarabat<br />
på importeret arbejde<br />
RING TIL ET Af NEDENSTåENDE LABORATORIER!<br />
Vi uddyber gerne de fordele, som du kan opnå ved et samarbejde med Protic ® . Du vælger frit, hvilket laboratorium du<br />
kontakter:<br />
PROTIC ® - ODENSE<br />
AR Dental A/S<br />
Telefon 66 19 31 61<br />
Anders Rosager<br />
Læs mere om netværket Protic ® og de enkelte laboratorier på www.protic.dk<br />
PROTIC ® - VIBORG<br />
Dentolab ApS<br />
Telefon 86 62 99 54<br />
Jasmin Zilic & Ketil Sørensen<br />
Tandbehandling<br />
hos smeden?<br />
Ejeren af en tandlægeklinik er<br />
tandlæge...<br />
- naturligvis.<br />
Et sådant udsagn vækker ingen<br />
opmærksomhed, fordi det er lige så<br />
naturligt, som en læge, der ejer sin<br />
klinik eller en dyrlæge, der ejer sin.<br />
Tandlægens og de øvriges faglige<br />
baggrund er garant for, at klinikkerne<br />
besidder de fornødne faglige<br />
færdigheder og kompetencer, således<br />
at brugerne trygt kan henvende sig for<br />
rådgivning og behandling.<br />
Men Regeringens Vækstforum vil<br />
det anderledes. I dette forum er der<br />
således fremsat forslag til, hvorledes<br />
sundhedsområdet kan liberaliseres.<br />
Baggrunden er ønsket om forslag til<br />
initiativer vedr. øget privat og offentlig<br />
konkurrence. I sig selv et tilforladeligt<br />
mål, der i mange henseender er<br />
tiltrængt. og privat tandlægepraksis<br />
har intet imod konkurrence. Men når<br />
midlerne til at opnå dette mål bl.a. er<br />
såkaldte ’fleksible ejerforhold’ er der<br />
grund til bekymring.<br />
Bag en masse fine ord og udtryk fra<br />
dette vækstforum afdækkes det simple<br />
faktum, at Regeringen ikke længere<br />
finder det påkrævet, at læger og<br />
tandlæger ejer deres klinikker. Hvem<br />
skal så?<br />
I princippet alle. Det kan være<br />
tandlæger, men det kan også være<br />
den lokale smed, en progressiv lokal<br />
igangsætter eller en handelsmand<br />
af Låsby-Svendsen-typen, hvis<br />
foretagsomhed, og det lægges der<br />
ikke skjul på, udelukkende er drevet<br />
af ønsket om profit. Jo hurtigere og jo<br />
større, jo bedre.<br />
hensynet til tandsundhed, en forbedret<br />
tandstatus og optimal mundhygiejne<br />
vil næppe stå i disse entreprenørers<br />
personalehåndbog eller faglige<br />
visionsprogram. og de vil næppe føle<br />
den samme empati og omsorg for<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
patienter, der gennemgår en længere<br />
behandling for parodontose. Eller<br />
mønstre den fornødne hjælp, når<br />
svage patienter skal have assistance til<br />
ansøgninger om hjælp hos region og<br />
kommune. Det vil nemlig gå ud over<br />
lønsomheden og dermed profitten.<br />
og det bliver udsigten til profit,<br />
der kommer til at drive værket, hvis<br />
andre end tandlæger får ejerskab af<br />
tandlægeklinikker.<br />
Er en sådan tilstand at tilstræbe? Vil det<br />
give forbedret tandsundhed? Og vil det<br />
give flere tilfredse patienter?<br />
Danske tandlæger har så længe det<br />
er registreret været i stand til at<br />
indfri de forventninger patienter<br />
med behandlingsbehov har stillet.<br />
Tandlæger står højt i tillidsmålinger<br />
i de årlige Forbrugerredegørelser.<br />
og samme undersøgelser viser, at<br />
tandlægens patienter generelt ikke har<br />
noget ønske om at skifte til hverken<br />
andre tandlæger eller udenlandsk<br />
behandling. På trods af at de vilkår<br />
tandbehandling kan foretages under<br />
eksotiske himmelstrøg er væsentlig<br />
mere lempelig end i Danmark.<br />
Efter PTo’s opfattelse spiller<br />
Regeringen hasard med de gode<br />
resultater danske tandlæger har været<br />
med til at opnå i de sidste 30-40 år.<br />
og som er et mål i mange lande.<br />
Dagsorden og motiver er nogle ganske<br />
andre:<br />
- Man vil forcere en konkurrence-<br />
situation, der allerede er til stede.<br />
- Målet er øget konkurrence.<br />
- Midlerne er kompromisser mellem<br />
profit og faglighed.<br />
- Men indsatsen er danske patienters<br />
tandsundhed.<br />
Er det scenarium indsatsen værd?<br />
Peter Kaihøj, formand for PTo<br />
InDhoLD<br />
Et samarbejde i hastig forandring .......................4<br />
Sygdom ...............................................................8<br />
Oro-faciale smerter og tandlægen ....................10<br />
Ansæt en elev - nu med stort tilskud ................14<br />
Brev fra Jørgen Buchgreitz ................................18<br />
Svar fra bestyrelsen ...........................................20<br />
Trigeminusneuralgi ...........................................22<br />
Dentalmesser & kongresser ..............................24<br />
Leasing - finansiering med fordele ....................26<br />
Stof til eftertanke ..............................................28<br />
PTO hjemmeside version 2011 ..........................30<br />
Praktiserende Tandlægers Organisation<br />
Amaliegade 17 • DK-1256 København K<br />
Telefon 3312 0020 • Telefax 3313 4220<br />
www.<strong>pto</strong>.dk • E-mail: <strong>pto</strong>@<strong>pto</strong>.dk<br />
21. årgang nr. 4/2010<br />
ISSN 0903-7624<br />
Redaktion:<br />
Peter Kaihøj (ansvh. redaktør)<br />
Jens Olav Holm Christensen (fagredaktør)<br />
Kaj Oluf Sørensen<br />
Karsten P. Larsen<br />
Layout<br />
Folkmann Design A/S<br />
Telefon 3964 5712<br />
www.folkmann-design.com<br />
Forside<br />
Foto: Andreas Gradin<br />
Tryk:<br />
Gulmann Grafisk<br />
3
4<br />
Et samarbejde i hastig forandring...<br />
TEKST Laboratorieejer Anders<br />
Rosager, AR Dental, Protic ® Odense<br />
og Marketingdirektør Morten<br />
Nielsen, Nordenta<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Den digitale verden rummer store forandringer<br />
såvel for tandlægen, patienten som laboratoriet,<br />
og det ændrer i høj grad også samarbejdet<br />
mellem tandlægen og laboratoriet.<br />
Den gode nyhed er, at den digitale<br />
værktøjskasse eliminerer rigtig mange fejlkilder,<br />
hvilket indebærer, at den digitale tilgang<br />
umiddelbart giver en langt større præcision, en<br />
væsentlig reduktion i omlavninger og generelt -<br />
et lavere tidsforbrug.<br />
når aftrykket ”grundstenen” bliver<br />
digitaliseret, er den positive konsekvens,<br />
at kommunikationen mellem den enkelte<br />
tandlæge og det enkelte laboratorium kan<br />
koncentrere sig om at sikre den bedst mulige<br />
løsning på et konkret tandproblem.<br />
Fordelene ved det digitale aftryk og<br />
sikkerheden fra din egen tekniker<br />
Sironas Cerec system har længe været anerkendt<br />
blandt tandlæger som et af de mest avancerede<br />
og brugervenlige CAD/CAM systemer til<br />
fremstilling af kroner, inlay og onlay. Systemet<br />
kommer nu i en ny og supplerende version:<br />
Cerec Connect.<br />
Tanken bag Cerec Connect er, at tandlægen får<br />
alle fordelene ved at lave sine aftryk digitalt,<br />
men samtidig bevarer muligheden for at få lavet<br />
teknikken på sit normale laboratorium. Det<br />
skyldes, at man med Cerec Connect ikke længere<br />
fræser kronen ud på egen klinik, derimod<br />
sendes aftrykket via en portal på internettet til<br />
laboratoriet.<br />
Cerec Connect kan bruges til såvel keramiske<br />
kroner, som metalkeramisk arbejde i bio-<br />
konvertibelt stål/titan og guldlegeringer. og<br />
mulighederne dækker ligeledes, kroner, broer<br />
som implantater.<br />
Digitalt aftryk – så let er det<br />
Det digitale aftryk er en revolution<br />
af arbejdsprocessen på klinikken. Det<br />
konventionelle aftryk kræver en lang række<br />
processer, tager lang tid og er ubehageligt for<br />
patienten.<br />
Med det digitale aftryk er det lige omvendt.<br />
her bruges et avanceret kamera til at tage<br />
billeder af præparation og antagonist, hvorefter<br />
der dannes et tredimensionelt aftryk på den<br />
medfølgende computer.<br />
Aftrykket er ekstremt præcist og mangler blot<br />
indtegning af præparationsgrænsen, hvilket<br />
nemt klares med musen. hele processen tager<br />
under 5 minutter og resultatet – det digitale<br />
aftryk – er væsentligt mere præcist end det<br />
konventionelle aftryk.<br />
Sikkerhed fra egen tekniker<br />
Idéen med Cerec Connect er, at det digitale<br />
aftryk sendes via internettet som en fil til den<br />
tekniker, du har valgt at samarbejde med.<br />
Teknikeren kan altså have dit aftryk, mens<br />
patienten stadig sidder i stolen. Det gør, at<br />
du kan have en dialog med din tekniker om<br />
aftrykket, mens patienten er til stede. Det<br />
giver en stor sikkerhed for, at den færdige<br />
krone passer til dine forventninger. Desuden<br />
kan teknikeren indfarve og tilpasse kronen i<br />
forhold til dine ønsker. og - det er selvfølgelig<br />
stadigt muligt, at du sender dine patienter til<br />
farveprøve på laboratoriet.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Cerec Connect er en oplagt løsning for de fleste<br />
klinikker. Du kan komme i gang med CAD/<br />
CAM uden den helt store investering i egen<br />
fræsemaskine, du fastholder din relation til<br />
det laboratorium, du normalt arbejder med<br />
– og så får du selvfølgelig alle fordelene ved<br />
det digitale aftryk: Større præcision, mindre<br />
tidsforbrug og en væsentligt mere behagelig<br />
oplevelse for patienten. Det giver god økonomi<br />
og gladere patienter.<br />
Samarbejdet mellem tandlæge og laboratoriet<br />
En laboratorieteknikker var i går en håndværker,<br />
men i dag skal laboratorieteknikeren også<br />
kunne betjene det nyeste IT udstyr og være<br />
god til at kommunikere med tandlægen og<br />
tandlægens medarbejdere.<br />
Teknikerens digitale værktøjskasse indebærer,<br />
at det færdige resultat får en væsentlig bedre<br />
styrke og funktion.<br />
5
6<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Et samarbejde i hastig forandring...<br />
Med den nye teknologi bliver en del af<br />
grundlæggende arbejde som nævnt fremstillet<br />
i en meget høj CAD/CAM kvalitet, hvilket sikrer,<br />
at det aftryksmateriale laboratoriet modtager er<br />
elimineret for en række fejlkilder:<br />
■ Præparation og parallelitet er tilpasset,<br />
mens patienten sidder i stolen<br />
■ Eventuelle fejl i aftrykket er korrigeret,<br />
mens patienten sidder i stolen<br />
■ Modellerne bliver dannet uden, at<br />
”fremmedlegemer” i mundhulen<br />
påvirker resultatet<br />
og når teknikeren på baggrund af det digitale<br />
aftryk skal designe eksempelvis kroner, et<br />
broskelet eller et abutment, sørger de digitale<br />
programmer for, at arbejdet ikke bliver<br />
underdimensioneret, hvilket giver sikkerhed<br />
for, at arbejdet altid får den rigtige form og<br />
funktion.<br />
Samarbejde mellem to PTo Partnere<br />
Protics netværk af laboratorier er en del af PTo´s<br />
partneraftale. Protics laboratorier er alle koblet<br />
op på Cerec Connect, og hvert laboratorium kan<br />
modtage digitale aftryk i Cerec konceptet.<br />
Protics laboratorier arbejder tæt sammen PTo´s<br />
partner nordenta, som er forhandler af Cerec<br />
Connect.<br />
Med dette nye teknologiske kvantespring<br />
glæder såvel nordenta som Protic® sig til at<br />
udbygge vores samarbejde med dig.<br />
012511<br />
pwc.dk<br />
Vi giver dig<br />
økonomisk<br />
overblik<br />
uden huller<br />
Start med et møde<br />
Kontakt:<br />
PwC, Strandvejen 44<br />
2900 Hellerup, T: 3945 3178<br />
Enhver forretning<br />
kan forbedres
8<br />
TEKST Karsten P. Larsen,<br />
sekretariatschef, PTO<br />
ILLUSTRATION Dennis Cox<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Sygdom er lovligt forfald. og stort set eneste<br />
begrundelse for, at en medarbejder lovligt kan<br />
udeblive fra arbejde.<br />
På landsplan er fravær p.g.a. sygdom et stort<br />
problem. Regeringen har for nogen tid siden<br />
oplyst, at 150.000 medarbejdere er syge<br />
og fraværende hver eneste dag året rundt.<br />
Det svarer til hver 20. af den erhvervsaktive<br />
arbejdsstyrke.<br />
Det er ganske dyrt for samfundet i tabt<br />
produktion og sygedagpenge. nærmere<br />
betegnet 37 mia. kroner.<br />
De skræmmende tal var blandt årsagerne til,<br />
at regeringen i 2009 iværksatte tiltag med<br />
henblik på fastholdelse af medarbejdere på<br />
arbejdsmarkedet, således at sygefravær blev<br />
mindsket og medarbejdere hurtigere kom i<br />
arbejde igen.<br />
Mindre arbejdspladser som tandlægeklinikker<br />
typisk er mærker sygefravær i særlig grad. og<br />
det belaster de raske medarbejdere, der må<br />
løbe stærkere, tage over og/eller der må meldes<br />
afbud til patienter.<br />
nye undersøgelser viser, at det ikke er<br />
særligt populært hos de medarbejdere, der<br />
må holde skansen, hvis andre kolleger har<br />
højt ubegrundet fravær. Et brækket ben, en<br />
operation og andre fysiske skavanker kan ingen<br />
holde for. Men medarbejdere med et højt<br />
ustruktureret fravær, populært kaldet fredagmandags-sygdom,<br />
er ikke længere velsete.<br />
organisationen Lederne har således<br />
offentliggjort undersøgelser, der viser, at mere<br />
end halvdelen af medarbejderne ser skævt til<br />
kolleger med et sådant fravær. Men de bakker<br />
også op, hvis en kolleger en sjælden gang er<br />
syg, og de derfor må løbe stærkere. over- eller<br />
ekstraarbejde går de heller ikke af vejen for.<br />
Men det er, som om man som medarbejder skal<br />
gøre sig fortjent til hjælp og opbakning, viser<br />
undersøgelsen.<br />
Lederrollen<br />
Klinikkens ledelse skal træde i karakter under<br />
sygdom. Det er bl.a. ledelsens opgave at skabe<br />
grobund for et godt arbejdsklima, trivsel<br />
og miljø. hvis miljøet bliver dårligt, især det<br />
psykiske, vil det i lang tid dræne klinikken for<br />
kræfter og effektivitet, der på sigt går ud over<br />
lønsomhed og drift.<br />
Medarbejdersamtaler og, når sygdom er<br />
indtruffet, sygefraværssamtaler, er gode<br />
instrumenter til at håndtere den opgave. og<br />
en egentlig sygefraværspolitik er også en god<br />
idé. Gerne efterfulgt af en handleplan, hvis det<br />
skønnes nødvendig.<br />
hav også klare retningslinier for, hvorledes<br />
medarbejdere forholder sig ved sygdom.<br />
hvem melder man sig syg hos? hvornår og<br />
hvordan? Skal det være personligt eller er sms<br />
eller mail tilstrækkeligt? Skriv det evt. ind i en<br />
personalehåndbog.<br />
Langvarig sygdom kan belaste klinikken så<br />
meget, at afsked kommer på tale. hvis 120 dages<br />
reglen er vedtaget, sker det ved mindst 120<br />
dages sygdom over en periode på 12 måneder.<br />
Varslet er en måned ved udgangen af en måned.<br />
opsigelse efter 120-dages reglen udløser ingen<br />
godtgørelser til den ansatte, men alene løn i<br />
opsigelsesperioden.<br />
hvis 120 dages reglen ikke er vedtaget, hvilket<br />
den bør være, kan der godt opsiges alligevel,<br />
såfremt opsigelsen er begrundet i klinikkens<br />
eller den ansattes forhold. Varslet er dog<br />
længere end ved 120 dages reglen, og afhænger<br />
af anciennitet. hvis opsigelsen ikke er begrundet<br />
i klinikkens eller den ansattes forhold, kan<br />
opsigelse udløse en godtgørelse på typisk en<br />
månedsløn eller to. I særlige tilfælde mere.<br />
Få hjælp i PTo eller hos andre, hvis du står foran<br />
opsigelse inden du evt. skrider til handling.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
9
10<br />
TEKST Specialtandlæge<br />
Henning Lehmann Bastian<br />
Redaktør af www.<br />
tandogmund.dk/prof<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
og tandlægen!<br />
Enhver klinikejer ved at smerteudredning,<br />
diagnostik og behandling kan være en<br />
overordentlig kompliceret og vanskelig opgave.<br />
I nogle tilfælde må man konstatere at man ikke<br />
er i stand til at løse patientens problem. hvis<br />
alle de diagnostiske muligheder er udtømte og<br />
man stadig ikke har en diagnose som årsag til<br />
patientens smerte kan den sidste udvej være at<br />
henvise patienten til psykolog for at lære at leve<br />
med smerten.<br />
Det er meget vigtigt at optage en omhyggelig<br />
anamnese og lytte til patientens smertehistorie.<br />
Især debut og varighed af smerterne , hvad<br />
hjælper og hvilken terapi er prøvet. hvilke<br />
terapeuter er frekventeret , det kan være egen<br />
læge, ørelæge, neurolog, andre tandlæger<br />
,alternative terapeuter. Enhver tandlæge bør<br />
starte med at efterse tænderne for caries,<br />
paradontale skader, dybe fyldninger , revner,<br />
usurer, erosioner og følsomme tandhalse.<br />
Desuden en radiologisk vurdering af de apikale<br />
områder, sinus maxillaris og knoglestrukturen<br />
i maxil og mandibel . En vurdering af evt.<br />
retinerede tænder skal også foretages. Der skal<br />
foretages en grundig inspektion af slimhinderne<br />
overalt i mundhulen og tyggemuskulaturen skal<br />
palperes for myoser, konsistensforandringer<br />
samt asymmetrier. Extraoralt palperes især m.<br />
masseter og m.temporalis,herunder a.temporalis<br />
sup.ant. Gabeevnen ,herunder protrusion og<br />
laterotrusion skal noteres og kæbeleddene skal<br />
palperes under funktion samt stetoskoperespositive<br />
fund bør føre til radiologisk udredning.<br />
hvis alle ens undersøgelser er negative bør man<br />
henvise patienten til en ørelæge eller evt. til<br />
egen læge for viderehenvisning til en neurolog<br />
til udredning.<br />
Ansigtssmerter kan inddeles i forskellige<br />
typer afhængig af anfaldenes karakter.<br />
non-neuralgiforme smerter, eller atypiske<br />
ansigtssmerter og de neuralgiforme der<br />
inddeles i ægte trigeminusneuralgier og uægte<br />
trigeminusneuralgier.<br />
non-neuralgiforme smerter omfatter<br />
cariessmerter, pulpitis,apikal parodontitis,<br />
ostitis, infektioner i cyster mm, muskelsmerter<br />
samt orale dysæstesier. Desuden smerter fra<br />
ømme tandhalse og smerter i tanderosioner.<br />
Smerter forårsaget af arteritis temporalis,<br />
hortons hovedpine og migræne. hertil kommer<br />
en lidt underkendt gruppe af smerter fra<br />
kæbeleddet.<br />
Enkelte af de Non-neuralgiforme<br />
smerter skal omtales:<br />
Burning mouth syndrome<br />
BMS er en smertefuld dysæstesi lokaliseret<br />
til tungen og sym<strong>pto</strong>merne beskrives af<br />
patienterne som en sviende eller brændende<br />
fornemmelse i tungeslimhinden. Der skal<br />
naturligvis foretages de nødvendige undersøgelser<br />
for jernmangel ,B-vitaminmangel samt<br />
svampepodning. Justering af eventuelle proteser<br />
og måling for Xerostomi og evt. Mb. Sjøgren<br />
Fig.1. I den forbindelse er det vigtigt at gennemgå<br />
patientens medicinering. I mange tilfælde finder<br />
man ingen objektive tegn på sygdom hos denne<br />
patientkategori, hvorfor det er vigtigt at lære<br />
patienterne af acceptere deres gener.<br />
Følsomme tandhalse<br />
Et stigende antal mennesker kender de<br />
kortvarige , jagende smerter eller isninger<br />
i tænderne i forbindelse med indtagelse af<br />
kolde og varme drikke. ofte ses smerterne<br />
også ved indtagelse af sure/syrlige drikke ved<br />
tandbørstning og ved indånding af kold luft<br />
Fig.2. Mange patienter føler en voldsom smerte<br />
og opsøger tandlægen som ofte vil tage et<br />
røntgenbillede for at udelukke at det drejer sig<br />
om huller i tænderne , insufficiente fyldninger<br />
eller en akut overbelastning af tanden med en<br />
revne til følge, som meget vel kan minde om<br />
smerterne fra de følsomme tandhalse.<br />
hvilken behandling er bedst for følsomme<br />
tandhalse? Den terapi der er mest<br />
hensigtsmæssig i det enkelte tilfælde afhænger<br />
af den kliniske undersøgelse. Mange ting er<br />
gjort i tidens løb , men det mest anvendte er<br />
en lokal fluorpåvirkning enten ved tandpastaer<br />
med højt fluorindhold, fluorlakeringer eller<br />
skylninger med fluoropløsninger. Tandlægen<br />
er desuden nødt til at gå ind i kostvejledning<br />
af patienten for at undgå de sure/syrlige<br />
fødeemner. Der skal desuden kigges på<br />
hygiejnehjælpemidlerne - patienten skal bruge<br />
en blød børste og en ikke slibende tandpasta.<br />
Mange patienter oplever ømme tænder<br />
efter den professionelle tandrensning og i de<br />
tilfælde kan man slutte rensningen af med en<br />
gang fluorlak. hos enkelte patienter kan man<br />
anlægge en plastfyldning. hvis tandkødets<br />
tilbagetrækning er et stort kosmetisk problem<br />
kan man i enkelte tilfælde forsøge kirurgisk<br />
tilbageføring af tandkødet-det giver dog<br />
sjældent blivende resultater. I ekstremt sjældne<br />
tilfælde kan smerten være så generende at man<br />
er nødt til at tilbyde patienten en rodbehandling<br />
af tanden.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Tanderosioner<br />
Erosioner i emaljen er et stigende problem , især<br />
blandt yngre mennesker formentlig begrundet<br />
i ændret livsstil og spisevaner, især med et<br />
stort forbrug af læskedrikke og frugtjuice<br />
Fig.3. Tanderosion er en kemisk, ikke bakteriel<br />
opløsning af tandsubstans , primært forårsaget<br />
af ætsning med syre. Tanderosion har været<br />
kendt i mange år hos patienter som led af<br />
sure opstød ,pyrosis eller hos bulimipatienter<br />
med hyppige opkast. I sidstnævnte tilfælde ses<br />
erosionerne linqualt Fig.4. Det kan være en<br />
meget stor opgave at få patienter til at ændre<br />
livsstil , men hyppige skylninger af munden med<br />
almindeligt vand vil kunne gøre underværker.<br />
Desuden kan anbefales fluortandpasta med højt<br />
fluorindhold.<br />
Arteritis temporalis<br />
Patienter der oplyser om hovedpine,<br />
synsforstyrrelser , tungegener samt synkebesvær<br />
og måske ukarakteristiske hævelser i ansigtet<br />
skal palperes godt igennem ved tyggemusklerne<br />
og hvis man mærker en spændt, hævet og<br />
øm arteria temporalis uden pulsation så skal<br />
patienten henvises til egen ørelæge med<br />
henblik på en arteriebiopsi til diagnostik af<br />
lidelsen. Der er tale om en betændelsestilstand<br />
i de store og mellemstore arterier. Lidelsen<br />
debuterer ofte hos ældre og dobbelt så hyppigt<br />
hos kvinder som hos mænd. Lidelsen vil ofte<br />
være fulgt af almene sym<strong>pto</strong>mer som træthed,<br />
vægttab, feber og muskuloskeletale smerter.<br />
Behandlingen er generel steroidterapi og ved<br />
tidlig indsættende behandling er prognosen<br />
god og senfølgerne (blindhed,tungenekrose)<br />
sjældne.<br />
hortons hovedpine<br />
hortons hovedpine eller klyngehovedpine<br />
forekommer altid ensidigt og er en meget<br />
generende smerte lokaliseret omkring det<br />
ene øje altid i samme side og med samsidigt<br />
tåreflod, miosis og hævelse. Anfaldene<br />
Fig. 1 Fig. 2 Fig. 3 Fig. 4<br />
11
12<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
er ophobede og varer ca.15-60 minutter.<br />
Behandlingen er medicinsk – i reglen med<br />
migrænemidler.<br />
Migræne<br />
Migræne optræder smertemæssigt anfaldsvis . I<br />
reglen forudgået af en aura i form af lysglimt i<br />
det modsidige synsfelt og der vil være en ensidig<br />
dunkende hovedpine. Der vil ofte være kvalme,<br />
opkastninger og lys - og lydoverfølsomhed.<br />
Der ses familiær ophobning af tilfældene.<br />
Behandlingen er medicinsk og der er gode<br />
behandlingsmuligheder i dag.<br />
Spændingshovedpine<br />
Denne lidelse anser jeg det ikke for nødvendigt<br />
at gennemgå da den næsten hver eneste dag<br />
mødes i privat praksis. Lidelsen er dog en<br />
væsentlig differentialdiagnose til de ovenfor<br />
nævnte sygdomme. I værste fald kan den<br />
være invaliderende og ofte er den udløsende<br />
årsag iatrogen idet der er afleveret en krone<br />
eller fyldning som har en hyperkontakt.<br />
Løsningen i disse tilfælde ligger ligefor. Den<br />
neuromuskulære hyperaktivitet med psykogen<br />
baggrund er dog ofte betydeligt vanskeligere<br />
at behandle, men kan i mange tilfælde dæmpes<br />
med en bideskinne. Der er også mulighed for at<br />
bryde den tilgrundliggende spændingstilstand<br />
ved det såkaldte bio-feed back princip, hvilket<br />
indebærer at patienten skal ”lære at slappe af i<br />
kæbemuskulaturen”.<br />
neuralgiforme smerter<br />
De neuralgiforme smerter kan inddeles i<br />
trigeminusneuralgi og atypisk trigeminusneuralgi.<br />
Trigeminusneuralgi<br />
Ægte trigeminusneuralgi er en sjælden, men<br />
smertefuld og invaliderende lidelse, hvis årsag<br />
er ukendt. Den forekommer hyppigst hos ældre<br />
og ses 4 gange så hyppigt hos kvinder som hos<br />
mænd. Der er ca. 4 tilfælde ud af 100.000. I<br />
nogle tilfælde kan man påvise åreforkalkning<br />
som årsag til lidelsen. Sym<strong>pto</strong>merne er jagende<br />
smerter som kommer uden forudgående varsel,<br />
som ”et lyn fra en klar himmel”, som patienterne<br />
ofte beskriver det. Anfaldene kan være spredt<br />
over hele døgnet, de er meget intense og meget<br />
kortvarige dvs. af få sekunders -2 minutters<br />
varighed. Smerterne har en brændende og<br />
skærende karakter. Der kan under anfaldet<br />
være kraftige muskelkontraktioner i<br />
ansigtsmusklerne.<br />
Angrebene er hyppigst svarende til 2’den<br />
gren af nervus trigeminus , men kan ses i alle<br />
3 grene .Der kan være angreb i 1,2,eller 3<br />
grene samtidig. Der er hyppigst tale om en<br />
kombination af angreb i 2’ og 3’ gren. Det er<br />
yderst sjældent at der er tale om dobbeltsidig<br />
påvirkning. De ekstremt voldsomme<br />
smerteudbrud provokeres af ganske lette<br />
og ubetydelige sensitive påvirkninger så<br />
som temperaturforandringer, blæst, regn ,<br />
let berøring dråber fra bruseren, spisning ,<br />
synkning, barbering og tale. ofte er patienten<br />
i stand til at påvise et ganske lille område en<br />
såkaldt triggerzone , hvor påvirkning udløser<br />
et anfald. Patienterne er ofte rædselsslagne<br />
for at bevæge ansigtets muskler , heraf<br />
udtrykket ”maskeansigt” og de er angste<br />
og forpinte og i dårlig almentilstand.Der<br />
er lange intervaller mellem anfaldene hvor<br />
patienterne er fuldstændig smertefrie.<br />
I tilslutning til anfaldene kan der være<br />
såkaldte ”vegetative ledsagesym<strong>pto</strong>mer”,<br />
så som næseflod, rødme, tåreflod og øget<br />
spyt –og svedsekretion. Diagnosen stilles på<br />
sym<strong>pto</strong>merne og ved udelukkelse af svulster<br />
og andre generelle lidelser , som kan give<br />
lignende sym<strong>pto</strong>mer. Lidelsen er som nævnt<br />
stærkt invaliderende og der har været forsøgt<br />
mange behandlinger i tidens løb. Mange<br />
patienter har fået trukket tænder ud i håb om<br />
at komme af med smerterne. I hjernen har<br />
man foretaget termokoagulation i nervens<br />
ganglion, mikrovaskulær dekompression og<br />
glycerolinjektioner i gangliet. Af perifere<br />
indgreb har man benyttet overskæring af<br />
nerven,exairese. Desuden cryoterapi, laserterapi,<br />
akupunktur samt alkoholinjektioner, disse<br />
bevirkede dog af og til en endnu værre<br />
situation nemlig anaesthesia dolorosa. Af denne<br />
grund benytter man ofte l.a. f.eks. Marcain som<br />
blokademiddel , da virkningen er reversibel.<br />
Medicinsk har man især brugt Tegretol,<br />
nordotol, Gabapentin, Diphenylhydantoin<br />
eller Lioresal og Rivotril samt Trileptal, som det<br />
nyeste. Kirurgisk behandling er naturligvis sidste<br />
valg.<br />
Gør hverdagen lettere …<br />
Husk<br />
Årsrejseforsikring!<br />
Uægte trigeminusneuralgi<br />
Lidelsen adskiller sig hovedsagelig fra den<br />
ægte neuralgi ved at der er konstante<br />
smerter og anfaldene er af betydelig<br />
længere varighed. Desuden er den ofte mere<br />
behandlingsrefraktær. Forsøgsvis startes samme<br />
behandling som ved den ægte neuralgi. Kontakt Tandlægernes Tryghedsordninger på tlf. 39 46 00 80<br />
Vi støtter Tandsundhed uden grænser
14<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011 2/09<br />
- nu med stort tilskud<br />
TEKST Michael Fahlgren Det har altid været en god ide at ansætte<br />
en tandklinikassistentelev, og nu er der med<br />
regeringens præmie- og bonusordning også<br />
blevet god økonomi i det.<br />
Mange tandlæger er efterhånden ved at få<br />
øjnene op for de mange fordele, som ligger<br />
i at ansætte en elev. For under uddannelsen<br />
bliver eleverne fyldt med erfaringer om de<br />
seneste landvindinger inden for forebyggelse,<br />
behandling og materialer, samt ikke mindst<br />
viden om de nyeste instrumenter. I den 3-årige<br />
uddannelse indgår både teoretisk, praktisk og<br />
klinisk undervisning.<br />
Mange fordele - få ulemper<br />
Uddannelsens praktiske del involverer<br />
praktikophold hos en tandklinik, der er<br />
godkendt til at have elever. Paradoksalt har<br />
denne del af uddannelsen vanskeligt ved at<br />
skabe det nødvendige antal elevpladser hos<br />
regionens tandlæger - i hvert fald er det i<br />
Storkøbenhavn kun omkring en fjerdedel af de<br />
ca. 1200 klinikker i regionen, som benytter sig<br />
af denne fantastisk gode mulighed. På trods af<br />
de ubestridelige og indlysende fordele, der altså<br />
nu tillige har fået tilføjet et stærkt økonomisk<br />
incitament, det indebærer.<br />
FORHØJET PRÆMIE OG BONUS PÅ OP TIL 70.000 KRONER<br />
Regeringen underskrev den 10. oktober 2010 finansloven for indeværende<br />
år. Det indebærer at tandlæger, som indgår en uddannelsesaftale med en<br />
klinikassistentelev, kan få udbetalt op til 70.000 kroner i samler præmie og bonus<br />
frem til 31. december 2011:<br />
■ Præmien udgør 6.000 kroner for hver måned eleven gennemfører af prøvetiden -<br />
dog maksimalt 18.000 kroner per elevansættelse<br />
■ Bonus udgør 13.000 kroner henholdsvis 3, 6, 9 og 12 måneder efter prøvetidens<br />
udløb, under forudsætning at uddannelsesaftalen fortsat er i kraft. Det maksimale<br />
bonusbeløb udgør 52.000 kroner.<br />
Den samlede bonus og præmie udgør således maksimalt 70.000 kroner per elev<br />
under 25 år, eller for de voksenelever, der ikke modtager tilskud fra jobcentret på<br />
100.000 kroner.<br />
At få en elev ind på sin tandklinik er<br />
ensbetydende med at få adgang til en teoretisk<br />
viden - en viden, det ofte kan være vanskeligt<br />
for eleven at tilegne sig i den travle hverdag,<br />
der kendetegner langt de fleste tandlægers<br />
arbejdsvilkår.<br />
Man skal naturligvis være opmærksom på at<br />
en elev ikke er lig med en færdiguddannet<br />
klinikassistent, og derfor heller ikke kan udfylde<br />
en sådans plads 100 %. Alligevel finder de fleste<br />
tandlæger med en eller flere elever på klinikken<br />
at fordelene langt opvejer de få ulemper der<br />
måtte være forbundet med elevens ophold og<br />
arbejde.<br />
Det haster!<br />
Et andet paradoks finder man i den<br />
kendsgerning at enhver tandklinik er afhængig<br />
af adgang til veluddannede medarbejdere, og at<br />
disse i fremtiden potentielt bliver en mangelvare<br />
af mindst tre årsager:<br />
Dels problemet med at skabe tilstrækkeligt<br />
mange elevpladser, dels de mindre<br />
ungdomsårgange, dels de mange ældre<br />
medarbejdere, som står overfor en<br />
tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet de<br />
kommende år.<br />
Derfor haster det med at få øjnene op for at<br />
ansætte en eller flere elever, og de fordele dette<br />
indebærer - også på sigt.<br />
Fastholdelse frem for frafald<br />
Desværre er det ikke alle elevansættelser, der<br />
ender med en færdigudlært klinikassistent. I<br />
nogle tilfælde passer kemien simpelthen ikke<br />
mellem tandlægeklinik og elev, og elevforholdet<br />
bringes til ophør. I mange tilfælde finder den<br />
pågældende elev en ny tandklinik, hvor kemien<br />
passer bedre, og færdiggør her sin uddannelse.<br />
Men desværre er der også de elever, som af<br />
denne årsag forlader uddannelsen helt med<br />
risiko for hjerneflugt fra faget.<br />
En nylig undersøgelse gennemført af Cowi<br />
(Lærlinge og elevers psykiske arbejdsmiljø, 2009)<br />
blandt 1.500 elever afdækker hvilke faktorer,<br />
der betyder mest for elevernes tilfredshed med<br />
deres uddannelsessted:<br />
■ Ros for godt arbejde<br />
■ At blive behandlet ordentligt<br />
■ Godt samarbejde og følelsen af at høre til<br />
■ Ingen drillerier/mobning<br />
■ Meningsfulde arbejdsopgaver som<br />
eleven kan lære af<br />
■ Frihed til at sige hvad eleven mener<br />
■ En ordentlig omgangstone<br />
■ God vejledning når eleven begår fejl<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Dan nørgaard Larsen og Klaus nielsen<br />
gennemførte ligeledes i 2009 undersøgelsen<br />
Fuldførelse, fastholdelse og frafald<br />
ved Aarhus Universitet. Undersøgelsen<br />
fokuserede på praktikvirksomheder med høj<br />
fuldførelsesprocent, og det kendetegnende for<br />
disse virksomheder er:<br />
■ Elev og virksomhed passer sammen<br />
- en god kemi<br />
■ Forventningerne afstemmes jævnligt<br />
før og under elevtiden<br />
■ Arbejdsopgaverne er passende for eleven<br />
at magte og lære noget af<br />
■ Eleven støttes ved faglige og personlige<br />
udfordringer<br />
■ Sammenhæng mellem det, der sker<br />
på skolen, og det, der sker i virksomheden<br />
15
16<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
GODE RÅD OM ELEVANSÆTTELSE<br />
Nøgleordet for et godt samarbejde hedder motivation, samt ikke mindst at sætte<br />
ord på, hvordan man ønsker de forskelligartede opgaver løst - specielt hvilke<br />
kvalitetskrav der nødvendigvis må indfries. Mange unge har store præstationskrav<br />
til eget arbejde, men er netop på grund af deres unge alder ikke lige så erfarne som<br />
ældre færdiguddannede med nogle års erfaringsgrundlag at trække på.<br />
En arbejdsplads med et højt informationsniveau giver eleverne mulighed for at tage<br />
et ansvar og - i et vist omfang - lede sig selv.<br />
Når eleven beder om hjælp er det vigtigt at give præcist den ønskede hjælp - ikke at<br />
gå ind over eleven og selv løse opgaven.<br />
Lad ikke eleven sejle sin egen sø<br />
Det er vigtigt at der på tandklinikken udpeges<br />
én medarbejder, som kan vejlede eleven i stort<br />
og småt. Denne medarbejder får til gengæld<br />
stor mulighed for at påvirke elevens trivsel<br />
i positiv retning. De fem vigtigste tips til en<br />
succesfuld elevtid er:<br />
■ Sørg for en god introduktion<br />
■ Udarbejd en elevplan sammen med eleven<br />
■ hold jævnligt elevsamtaler<br />
■ Ros og anerkend elevens arbejde<br />
■ Understøt den gode tone<br />
Lyt også til hvad eleven har at sige. Mange<br />
unge mennesker tumler med personlige<br />
problemer, der for en ældre nemt lader sig løse.<br />
Sådanne problemer kan komme til at påvirke<br />
arbejdsindsatsen, men hvis eleven er indstillet<br />
på at tale om det - så lyt, og giv gode råd.<br />
Få hjælp af SKT<br />
For den tandlæge, som søger en elev er<br />
der megen hjælp at hente hos Skolen for<br />
Klinikassistenter og Tandplejere (SKT). Dels er<br />
det muligt at få stillingsopslag lagt ind på SKT's<br />
hjemmeside, tandlæger kan søge elevprofiler<br />
på internettet (www.dentaljob.dk og www.<br />
praktikpladsen.dk), og desuden afholder SKT en<br />
ugentlig jobcafé.<br />
Således kan tandlæger og klinikkernes øvrige<br />
personale hver tirsdag kl. 12:00 dels få mulighed<br />
for at præcisere en profil på den elev de søger,<br />
dels møde de elever, som inden for nærmeste<br />
fremtid afslutter deres grundforløb, og derfor<br />
søger en praktikplads. Det er muligt at bestille<br />
tid i jobcaféen ved henvendelse til SKT's<br />
praktikpladskonsulent Doris Lukowski-nielsen<br />
på telefon 35 32 68 37 eller via mail: dln@sund.<br />
ku.dk.<br />
For de tandlæger, som ønsker yderligere<br />
vejledning afholder SKT kurset Praktikvejledning<br />
af tandklinikassistentelever af én dags<br />
varighed. Kurset er målrettet tandklinikkernes<br />
medarbejdere, primært tandklinikassistenter.<br />
Aftaletyper<br />
Der findes følgende aftaletyper:<br />
■ En almindelig uddannelsesaftale: en aftale<br />
der gælder hele elevens uddannelse. Aftalen<br />
omfatter hele praktik- og skoleforløbet<br />
■ ny mesterlære: det første år af uddannelses-<br />
aftalen gennemføres som praktisk oplæring<br />
på tandklinikken og træder i stedet for<br />
grundforløbet på skolen. Aftalen omfatter<br />
hele praktik- og skoleforløbet.<br />
■ Kombinationsaftale: to eller flere tandklinikker<br />
kan indgå en aftale med en elev, så<br />
aftalerne tilsammen omfatter hele<br />
praktiktiden og alle skoleophold, det vil sige<br />
en hel uddannelse.<br />
■ Korte aftaler: hvis klinikken af den ene eller<br />
anden grund ikke kan påtage sig et helt<br />
uddannelsesforløb.<br />
■ Restlæreaftale: hvis en tandklinik indgår<br />
en aftale med en elev, som allerede har taget<br />
noget af uddannelsen på en anden<br />
tandklinik eller i skolepraktik, og ønsker at<br />
færdiguddanne eleven i sin egen<br />
virksomhed.<br />
Læs mere: I en kommende artikel bringer vi<br />
interviews med både tandlæger og elever, og<br />
afdækker de mange fordele et elevforhold<br />
medfører set fra begge sider.<br />
YDERLIGERE INFORMATION:<br />
■ www.skt.ku.dk<br />
■ Uddannelses- og erhvervsvejleder Bente Bernth<br />
Tlf. 3532 6834. Mail: bber@sund.ku.dk eller<br />
■ Uddannelses- og erhvervsvejleder Marianne<br />
Jungsted Tlf. 3532 6834. Mail: mjun@sund.ku.dk<br />
■ Praktikpladskonsulent Doris Lukowski-Nielsen<br />
Tlf. 3532 6837. Mail: dln@sund.ku.dk.<br />
Hvis du tror det er let at<br />
eje en klinik, kan du godt<br />
skrue ned for lattergassen<br />
Som klinikejer springer du ud som både<br />
administrerende direktør, personalechef, økonomichef<br />
og tandlæge. Derfor er du nødt til at<br />
omgive dig med de bedst mulige rådgivere.<br />
Spar Nord kender klinikkens hverdag og udfordringer.<br />
Vi rådgiver klinikker landet over.<br />
sparnord.dk/erhverv<br />
På gensyn i Spar Nord bankerne i<br />
København Aarhus Odense Frederikshavn Vejle<br />
Tlf. 33 30 87 18 Tlf. 87 30 31 97 Tlf. 63 12 52 83 Tlf. 96 20 07 23 Tlf. 76 41 47 57<br />
tættere på
18<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Brev fra Jørgen Buchgreitz<br />
Svar til Jørgen<br />
Buchgreitz<br />
PTo går ind for evidensbaseret tandpleje. og vi<br />
går ind for kvalitet i tandplejen.<br />
Vi mener, det er særdeles fornuftigt at anvende<br />
kofferdam ved endodontiske behandlinger, hvis<br />
man derved øger sin succesrate.<br />
Men vi har det meget svært med , og kan ikke<br />
acceptere, som der har været optræk til, at en<br />
tandlæge får beklikket sin faglighed, fordi han<br />
ikke anvender kofferdam ved endodontiske<br />
behandlinger.<br />
hermed ikke være sagt noget ufordelagtigt<br />
om kofferdam. Men det er efter vor opfattelse<br />
op til den enkelte at bruge de metoder, det<br />
udstyr og de produkter,som han eller hun<br />
er mest tryg ved, og som den pågældende i<br />
behandlingssituationen tror på, giver det bedste<br />
resultat.<br />
I den forbindelse kan det da være en ekstra<br />
sikkerhed mod fx en rodfil i svælget, at der<br />
er lagt kofferdam. Det overlader vi trygt til<br />
tandlægerne selv at forholde sig til.<br />
Men vi kan ikke generelt acceptere, at en<br />
tandlæges blotte fravalg af kofferdam skal<br />
udsætte ham eller hende for faglig kritik, en<br />
tabt klagesag, og måske blive udhængt til<br />
spot og spe i Sundhedsstyrelsens ’gabestok’,<br />
fordi tandlægen ikke har anvendt kofferdam,<br />
ledsaget af påstanden om, at behandlingen<br />
kunne have fået en bedre prognose, hvis<br />
kofferdam havde været anvendt.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Der er mange forskellige faktorer, der spiller ind<br />
også ved de endodontiske behandlinger.<br />
Det skal jeg på ingen måde kloge mig i , og<br />
især ikke overfor en af vore specialister udi<br />
endodontien.<br />
Dog kan jeg alligevel ikke undgå at påpege<br />
, at faktorer som rodskylninger, udvidelse<br />
af kanal, brug af roterende instrumenter,<br />
depot materiale, tætheden af den provisorisk<br />
dækfyldning (cavit, glasionomer, plast),<br />
anvendelse af mikroskop, lupbrille m.v. har<br />
indflydelse på det endodontiske slutresultat.<br />
hvad bliver det næste så, hvor der<br />
kræves fx anvendelse af kofferdam og<br />
med hvilken begrundelse? Bliver det ved<br />
cariesterapi, cementeringer eller måske<br />
ved implantatindsættelse. og skal der laves<br />
regler for hvilken type airrotor eller evt.<br />
opgearings-vinkelstykke, der skal anvendes til<br />
præpareringer osv.<br />
State-of-the-art-behandlinger er ikke det<br />
samme som evidensbaseret tandpleje. og der er<br />
efter vor opfattelse ikke belæg for generelt og<br />
over en kam at hævde, at kofferdam giver bedre<br />
kvalitet. nogle gange gør det, andre gange<br />
ikke. og nogle tandlæger arbejder bedre med<br />
kofferdam og får bedre resultater, end andre<br />
gør.<br />
19
20<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Svar til Jørgen Buchgreitz...<br />
Det skal tandlæger have lov til. også i tiden<br />
fremover, selvom kravet om anvendelse af<br />
kofferdam p.t. forsøges indarbejdet i den<br />
Danske Kvalitetsmodel. Ganske vist ikke som et<br />
’skal’, men som et ’bør’.<br />
PTo mener ikke, at der bør stå hverken ’skal’<br />
eller ’bør’. Vi hylder kravet om metodefrihed<br />
på dette område, og vi mener, at der angående<br />
kofferdam i vejledningen kun bør stå:<br />
Ved rodbehandlinger kan kofferdam<br />
anvendes, når det af tandlægen skønnes<br />
hensigtsmæssigt eller nødvendigt i den givne<br />
behandlingssituation.<br />
Vores skrækcenarie er,hvis vi ikke holder igen,<br />
og indtager en sund kritisk holdning til bl.a.<br />
kofferdam, at alle endodontiske behandlinger,<br />
der ikke får en optimal prognose, ender<br />
hos tandlægen som tabte ikke-lege artis-<br />
sager,fordi der ikke er anvendt kofferdam, hvor<br />
begrundelsen måske er en helt anden.<br />
"Fonden har til formål at yde økonomisk<br />
hjælp i form af bistandsydelser, lån eller på<br />
anden måde til medlemmer af PTO samt til<br />
disse medlemmers samlevende ægtefæller,<br />
børn og samlevere, når nogen af de<br />
nævnte persongrupper uden egen skyld er<br />
kommet i økonomisk nød".<br />
Indtil da må der være frit valg eller fornøden<br />
evidens for kofferdam må fremskaffes. Sådan er<br />
det med andre behandlingsmetoder og -rutiner.<br />
hvorfor skal det ikke gælde kofferdam?<br />
Til slut kan jeg nævne, at jeg for et par måneder<br />
siden læste en artikel i Jyllands Posten med<br />
følgende overskrift:<br />
Spil golf og bliv 5 år ældre.<br />
Er det fordi jeg køber et sæt golfkøller eller<br />
fordi jeg melder mig ind i en golfklub?<br />
Kunne det tænkes at være pga. øget motion og<br />
i så fald; kunne motionen være opnået på en<br />
anden måde end ved at spille golf?<br />
SKRIFTLIG hEnVEnDELSE TIL PTo's SEKRETARIAT : AMALIEGADE 17, 1256 KØBEnhAVn K<br />
p.b.v.<br />
Peter Kaihøj,<br />
Formand for PTo.<br />
www.zendium.dk<br />
Produktfordele - zendium Sensitive:<br />
Som supplement til zendium Saliva-produkterne anbefales<br />
fx zendium Sensitive, der er en s¾rlig mild tandpasta<br />
med enzymer, m¾lkeproteiner, kaliumnitrat, en h¿j<br />
fluoridkoncentration samt lav slibeeffekt.<br />
Ref: Tarbet WJ et al. Clinical Evaluation of a new treatment for Dentinal Hypersensitivity.<br />
J. Periodontol. 1980 sep; 51 (9): 535-540<br />
Produktinformation ved Klinisk Konsulent<br />
Oral Care Lene Heilskov:<br />
tlf.: 63 14 12 47 eller e-mail.: lene.heilskov@saralee.com<br />
a/s blumøller healthcare<br />
Nyvang 16, DK-5500 Middelfart<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Produktfordele - zendium Saliva<br />
Xerostomi er en kendt bivirkning til en del medikamenter,<br />
sygdomme, behandlinger samt selve aldringen.<br />
zendium Saliva gel og spray:<br />
• modvirker xerostomi og forst¾rker bestanddele i<br />
spyttet, samt stimulerer mundens spytproduktion<br />
• m¾lkeproteinet opbygger en fugtighedsgivende<br />
barriere pŒ t¿rre og sarte slimhinder<br />
• hj¾lper til at modvirke ulcerationer<br />
• ikke et l¾gemiddel<br />
• indeholder natriumfluorid<br />
Gelen giver langvarig fugtning af mundens slimhinder, og<br />
sprayen er en handy og hurtig l¿sning.<br />
Ref: Pedersen AM, Andersen LT, Reibel J, Holmstrup P, Nauntofte B Oral findings in<br />
patients with primary SjšgrenÕs Syndrome and oral lichen planus Ð a premilinary study on<br />
the effects of bovine colostrumcontaining oral hygiene products. Clin Oral Invest (2002)<br />
6:11-20<br />
zendium Saliva fugtgel og fugtspray k¿bes via dentalgrossister<br />
og pŒ apoteker.<br />
professional dental care<br />
21
22<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Forslag til beskrivelse overfor tandlæger<br />
En mærkelig, men tankevækkende, form for<br />
oplevelse man som tandlæge kan komme ud for<br />
er, når man bliver opsøgt af en patient, der lider<br />
af Trigeminusneuralgi.<br />
Patienten vil klage over stærke smerter i<br />
tænderne, men vil ikke kunne lokalisere<br />
dem præcist. når man herefter forsøger at<br />
undersøge tænderne i det område patienten<br />
mener problemet kommer fra, vil det udløse<br />
stærke smerteangreb hos patienten, og man<br />
kan forledes til at tro, at der er tale om en<br />
tandrodsbetændelse eller tilsvarende lidelse,<br />
hvad patienten vil være mere end parat til<br />
at acceptere under hensyn til de nævnte<br />
smerteangreb.<br />
Imidlertid skal bemærkes, at smerteangrebene<br />
ikke er konstante som ved normale<br />
tandinfektioner, men derimod kortvarige<br />
voldsomme angreb på nogle få sekunder med<br />
en ”efterklang” på typisk 10 - 20 sekunder. Men<br />
hvis man netop holder igen med undersøgelsen<br />
under patientens smerteangreb, vil smerterne<br />
udløses ved næste forsøg på undersøgelse af<br />
området. Man kan altså som tandlæge komme<br />
YDERLIGERE OPLYSNINGER:<br />
■ Glostrup Hospital - Introduktion omkring Ansigtssmerter (Trigeminus Neuralgi)<br />
www.glostruphospital.dk/menu/Afdelinger/Neurokirurgisk+AfdelingSygdom+og<br />
+behandling/S%C3%A6rlige+lidelser/Ansigtssmerter+(trigeminus+neuralgi).htm<br />
■ Glostrup Hospital - Pjece om Glycerolinjektion<br />
www.glostruphospital.dk/NR/rdonlyres/B6B7AD41-4F47-4DC3-<br />
BCCA-6982125BFEE1/0/TrigeminusGlycerol_070308.pdf<br />
■ Glostrup Hospital - Pjece om Mikrovaskulær dekompression<br />
www.glostruphospital.dk/NR/rdonlyres/45BED4D8-BC84-<br />
4A8B-ACDD-AA51E348C0AF/0/TrigeminusMikrovaskul%c3%a6r_070308.pdf<br />
til at foretage en fejldiagnose, hvis man ikke er<br />
tilstrækkelig opmærksom og ikke kender til den<br />
omtalte lidelse.<br />
Lidelsen kaldes trigeminusneuralgi, og ifølge<br />
beskrivelsen udarbejdet af neurokirugisk<br />
afdeling på Glostrup hospital, er dette<br />
kendetegnet ved serier af lynhurtige skarpe<br />
angreb af smerter af en eller flere af grenene<br />
i trigeminusnerven. Smerterne varer oftest<br />
fra sekunder til minutter, og udløses typisk af<br />
stimulation af smerteområdet (triggerpunkter).<br />
Udløsende faktorer kan være tandbørstning,<br />
tale, tyggebevægelse, kulde og lignende. Der er<br />
ofte smerteperioder flere gange dagligt i uger<br />
eller måneder. Smerterne vil ofte forsvinde i<br />
perioder men vender ofte tilbage.<br />
Trigemninusneuralgi findes hos ca. 5000<br />
personer i Danmark ( Trigeminus Foreningens<br />
skøn). Der kommer ca. 200 nye tilfælde om<br />
året. Lidelsen optræder ca. dobbelt så hyppigt<br />
hos kvinder som hos mænd. Sygdommen<br />
optræder sjældent før 40 års alderen og tiltager<br />
i hyppighed med alderen. Gennemsnitsalderen<br />
for den typiske patient i Danmark er 60 - 65 år.<br />
Smerterne er stort set altid lokaliseret til den<br />
ene ansigtshalvdel.<br />
En variant er de såkaldte atypiske<br />
ansigtssmerter, som imidlertid er mere kroniske<br />
smerter, der er dumpe, borende, stikkende,<br />
gnavende, men uden de karakteristiske hurtige<br />
smertejag, der ses ved neuralgi. Der er også her<br />
ofte udløsende faktorer i og omkring tænder/<br />
mundhule. Mange har depressioner eller<br />
angstsym<strong>pto</strong>mer.<br />
Trigeminusneuralgi skyldes at et blodkar<br />
i hjernen er blevet fortykket og trykker<br />
på trigeminusnerven. Dette vil som oftest<br />
kunne afsløres af en MR-skanning, eventuelt<br />
en kombineret skanning uden og med<br />
kontrastvæske, hvilket giver de bedste<br />
muligheder for at iagttage berøring mellem<br />
nerve og blodåre.<br />
FOTO Caramysh - Mikrovaskulær dekompression, hvor man<br />
Endelig henvises til Trigeminus Foreningen www.Trigeminus.dk som kan give<br />
supplerende oplysninger og vejledning.<br />
Trigeminus Foreningen: Lonni Uttenthal Jensen (farmorlonni@fasttvnet.dk) / Torben<br />
Gunge (torben@gunge.dk)<br />
For patienten går vejen over egen læge, som bør<br />
henvise til relevante specialister (neurologer) for<br />
at få foretaget den korrekte undersøgelse og<br />
diagnosticering.<br />
Som oftest vil medicinsk behandling blive<br />
anbefalet, da der normalt kan opnås<br />
tilfredsstillende resultat med præparater<br />
som dæmper nerveaktiviteten (Tegretol og<br />
lignende). Imidlertid er doseringen af medicinen<br />
noget vanskelig, da der først opnås reel<br />
virkning, når medicinen når det for patienten<br />
nødvendige niveau. Læger uden erfaring i<br />
denne dosering har vanskeligt ved at foreskrive<br />
det korrekte doserings niveau, og i praksis bør<br />
man anbefale patienterne at bede om at blive<br />
henvist til specialisterne på hovedpineklikken<br />
på Glostrup hospital eller sekundært til<br />
Smerteklinikken på Århus Universitetshospital.<br />
På hovedpineklinikken vil man, ud over at<br />
kunne give den bedste vejledning i korrekt<br />
medicindosering, også kunne give patienterne<br />
en vurdering af, om det mest relevante er en<br />
egentlig operation.<br />
Der er to former for operation mod<br />
trigeminusneuralgi:<br />
- Glycerolinjektion, hvor der injiceres glycerol<br />
i og omkring trigeminusnerven, hvor denne<br />
går ud gennem kraniebunden. Dette er et lille<br />
indgreb, men med kortvarende virkning (typisk<br />
et par år), og med mindre, men varige, skader<br />
på ansigtsnerven til følge.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
fræser et hul i kraniet og arbejder sig ind til det<br />
sted hvor blodåren trykker på nerven, separerer<br />
dem fra hinanden og holder dem adskilt<br />
ved hjælp af et stykke isolerende materiale.<br />
Denne operation kan i de fleste tilfælde kurere<br />
patienten helt og uden bivirkninger. Det er dog<br />
selvsagt en noget større operation.<br />
Selve operationerne er i dag koncentreret på<br />
Rigshospitalet, og tendensen går i retning af, at<br />
det er den mikrovaskulære dekompression der<br />
vælges.<br />
23
24<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1/09 1:2011<br />
På mange virker Scandefa i BellaCenter stor.<br />
og det er den også:<br />
Knapt 5.000 m2.<br />
50-100 udstillere.<br />
og ca. 2.000 besøgende.<br />
Men den blegner altså lidt ved siden af verdens<br />
største dentalmesse. IDS-Messen i Køln.<br />
145.000 m2 udstillingsareal fordelt over 7 haller.<br />
2.000 udstillere og<br />
ca. 115.000 besøgende.<br />
Det er altså voldsomt, og det er mere end let<br />
at blive væk fra hinanden, hvis man er flere<br />
sammen.<br />
Messen er, trods dens lokation, ikke et rent<br />
tysk foretagende. De knapt 2.000 udstillere<br />
kom fra 58 lande, Danmark incl. og der var stor<br />
udenlandsk interesse for at deltage. 66% af alle<br />
udstillerne kom fra andre steder end Tyskland.<br />
Fra Danmark<br />
En af udstillerne var danske Rønvig, der<br />
især oplevede efterspørgsel på deres<br />
injektionssprøjteprogram med Aspi- og Paroject<br />
i spidsen.<br />
-Vi benytter lejligheden til at hilse på vore<br />
europæiske kunder, som vi normalt kun<br />
korresponderer med eller taler med i telefon.<br />
og samtidig præsentere vor nyheder, som vi så<br />
arbejder på afsætning af resten af året, lyder<br />
det fra Rønvig.<br />
Det kan for nogle virker bemærkelsesværdigt, at<br />
der, selvom mange tusinde tandlæger er samlet<br />
i Køln under messen, ikke bydes på kursus- eller<br />
efteruddannelsesaktiviteter, således som det<br />
kendes på Årskursus/Scandefa i Danmark?<br />
En af årsagerne er måske, at den tyske<br />
tandlægeforening stort set er ude af<br />
arrangementet, der primært er et anliggende<br />
for producenter og leverandører af udstyr og<br />
materialer til brug i tandlægepraksis. Af samme<br />
årsag er den første udstillingsdag forbeholdt<br />
business-to-business aktiviteter.<br />
IDS-messen i Køln afholdes hver andet år og<br />
næste gang 12.-16. marts 2013.<br />
Den er bestemt et besøg værd og ligger<br />
samtidig behageligt tæt på Danmark, således<br />
at transporten dertil uanset transportform er<br />
begrænset til max. 6-8 timer fra den danske<br />
grænse at regne.<br />
FDI og ADA<br />
Det forholder sig lidt anderledes, hvis det store<br />
udland trækker.<br />
Den årlige FDI-kongres står således for døren,<br />
og det gør årsmødet i den amerikanske<br />
tandlægeforening ADA også.<br />
FDI-kongressen foregår i år i Mexico 14.-17.<br />
september. og ADA’s årsmøde 10.-13. oktober i<br />
Las Vegas.<br />
Begge steder trakteres der med såvel<br />
dentaludstilling som kursusaktiviteter. Især<br />
ADA’s kursussektion kan anbefales. Langt de<br />
fleste er af meget høj klasse med kompetente<br />
indlægsgivere kendt fra den odontologiskfaglige<br />
verden.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Med den stadig meget lave dollarkurs får man<br />
meget for kursusbudgettet, hvis man tager til<br />
USA. og også til Mexico, da de fleste udgifter<br />
forbundet hermed afregnes i dollars.<br />
Deltagelse, transport og ophold så længe FDIkongressen<br />
og ADA’s årsmøde varer er normalt<br />
fradragsberettiget som en driftsudgift for<br />
klinikejere. Evt. ferie før eller efter er for egen<br />
regning.<br />
Som tandlæge bør man unde sig selv mindst én<br />
gang at deltage i et internationalt kursusforløb<br />
sammen med fagfæller fra den øvrige verden.<br />
Deltagerne kan nok synes forskellige og er det<br />
også, men alle har samme faglige udgangspunkt<br />
med det fællesskab det automatisk generer.<br />
Samtidig åbner det op for den store verdens<br />
udfordringer og muligheder, således at man<br />
kommer tilbage på klinikken med nyt mod<br />
på dagligdagen, ny inspiration og andre/nye<br />
behandlingsmetoder.<br />
25
26<br />
TEKST Bodil Hinge,<br />
Salgschef SPARBANK Leasing<br />
FOTO Clemmensen & XO-care<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Leasing<br />
Finansiering med fordele<br />
Investeringer i nyt dentaludstyr har en stor<br />
indflydelse på klinikkens økonomi. Finansiering<br />
med leasing kan give en række fordele, når<br />
udstyret anskaffes,<br />
Teknologi spiller en stadig vigtigere rolle i<br />
tandbehandlinger og mange klinikker ønsker<br />
derfor at være på forkant med de mange nye<br />
muligheder, der byder sig. Det betyder dog i<br />
et vist omfang også investeringer i nyt udstyr<br />
på klinikken. Det er i den forbindelse vigtigt at<br />
sikre sig, at investeringen er lønsom. Det gør<br />
man bedst ved at se på, hvordan finansieringen<br />
kan maksimere både likviditet samt skatte- og<br />
momspositioner.<br />
Der er flere faktorer, som skal indgå i disse<br />
overvejelser. Det er uanset, om der er<br />
tale om traditionel bankfinansiering, kontant<br />
køb eller leasing af udstyret. I denne artikel vil vi<br />
kigge lidt nærmere på leasingfinansiering, idet<br />
leasing forespørges dagligt, og bruges af flere<br />
og flere klinikker.<br />
OM FORFATTEREN<br />
Bodil Hinge, Salgschef hos SPARBANK Leasing, er en af markedets meste erfarne<br />
senior-specialister i leasingfinansiering. Hun har arbejdet såvel internationalt og<br />
nationalt med leasing i flere årtier og har gennem de seneste år haft dentalområdet<br />
som sit speciale. Hun har derfor stor indsigt i de processer og produkter, som<br />
anvendes på en tandklinik.<br />
Væsentlige fordele ved leasing er…<br />
Den helt store fordel er, at der normalt ikke vil<br />
være et likviditetsdræn i form af udbetaling<br />
eller engangsydelse i forbindelse med investeringen.<br />
Anskaffelse af udstyr ved leasing<br />
erderfor væsentlig mindre likviditetskrævende<br />
end køb ved almindelig finansiering.<br />
Desuden kan det leasede udstyr straks generere<br />
indtægter og indkomst for klinikken,<br />
inden udgiften - leasingydelserne - forfalder til<br />
betaling. Man kan altså via leasing nemmere<br />
få adgang til det ønskede udstyr og gennem<br />
hurtig ibrugtagning sikre en god økonomi i sine<br />
anskaffelser.<br />
Således er det ofte af stor betydning, hvilket<br />
likviditetsbehov eller likviditetsberedskab, der<br />
er på klinikken, når udstyret anskaffes. her vil<br />
leasing være en stor fordel for ejere som ønsker<br />
at udvide en klinik eller måske vil indrette en ny<br />
klinik – man skal først begynde sine betalinger,<br />
når udstyret rent faktisk er begyndt at generere<br />
indtægter.<br />
herudover vil de fleste leasingaftaler også<br />
kunne omfatte fuld service på udstyret i<br />
leasingperioden, så udstyr og service én gang<br />
for alle er forhandlet på plads, og dermed er en<br />
kendt omkostning mange år frem i tiden.<br />
Fradragsberettiget driftsudgift<br />
når der leases frem for andre finansieringsmuligheder<br />
nyt udstyr, kan klinikejeren trække<br />
hele leasingydelsen incl. moms fra i skat. Det<br />
vil sige, at klinikejeren med omgående virkning<br />
opnår den fulde skattemæssige fordel af den<br />
leasingafgift, som betales for brug af<br />
udstyret.<br />
Moms - tandlæger og anden dental virksomhed<br />
Der er ingen momsbetaling, når klinikejeren<br />
leaser nyt udstyr. I stedet for bliver momsen<br />
delt op i små bidder, som tillægges og fordeles<br />
på leasingydelsen over hele leasingperiodens<br />
løbetid. Ved at lease frem for eje, undgår<br />
klinikejeren at skulle investere/finansiere<br />
meromkostningen på de 25% moms, som<br />
momsen udgør ved køb af klinikudstyr.<br />
Finansiel leasing - regnskabet<br />
oprindeligt var det et krav, at alle tandlægeklinikker<br />
omfattet af regnskabsklasse B-D<br />
skulle efterleve kravene om at indregne finansiel<br />
leasing i balancen. I sin søgen efter forenklinger<br />
ændrede Folketinget imidlertid disse regler i<br />
2006, så tandlægeklinikker i regnskabsklasse B<br />
ikke længere skal indregne finansiel leasing i<br />
balancen, hvis man er<br />
leasingtager. De fleste tandlægeklinikker er<br />
regnskabsklasse B. her skal leasingydelserne blot<br />
noteoplyses i regnskabet.<br />
Vil du vide mere om leasing?<br />
SPARBAnK har leasingfinansieret udstyr til<br />
tandklinikker gennem flere år. SPARBAnK<br />
har netop indgået et formelt samarbejde<br />
omkring leasing med nordenta, som betyder,<br />
at der nu kan opnås nogle meget attraktive<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
leasingbetingelser på anskaffelse af nyt udstyr<br />
– fra units over røntgen til indretning. I den<br />
forbindelse skal nævnes, at nordenta ikke<br />
har økonomisk fordel af samarbejdet med<br />
SPARBAnK, men blot har sikret sig, at der er tale<br />
om markedets mest attraktive vilkår.<br />
Samarbejdet inkluderer specialuddannelse af<br />
nordentas konsulenter, som har indgående<br />
viden om denne finansieringsform. Du er derfor<br />
meget velkommen til at kontakte nordenta<br />
på telefon 43 270 270 for at høre mere om<br />
mulighederne for at anskaffe nyt udstyr via<br />
leasing.<br />
27
28<br />
TEKST stud.cand.IT Janni Edstoft &<br />
stud.cand.soc Tine Rahbek Sørensen<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
Skidtet sidder i mellemrummene<br />
- også når det kommer til konflikter!<br />
Tandlægebranchen har rigtig mange konflikter<br />
relativt til andre brancher. Fra 2006 – 2011<br />
tegner tandlægebranchen sig fx for hele 48% af<br />
hK Østjyllands klagesager.<br />
ofte hørt på klinikken er: ”tandbørsten<br />
børster tænderne og er selvfølgelig et must,<br />
men det er kun tandtråden som kan gøre rent<br />
i mellemrummene!” hvad enten udsagnet<br />
er indiskutable fakta eller en skjult agenda<br />
for at gøre os til tandtrådsfanatikere, så er<br />
det interessant at sande, at `skidtet sidder i<br />
mellemrummene´ er en glimrende metafor, for<br />
hvordan tæt samarbejde kan ende i destruktive<br />
konflikter.<br />
Det er med mennesker som med tænder; det<br />
er i vores forskelligheder og derfor i måden vi<br />
gnider mod hinanden at uoverensstemmelser,<br />
misforståelser og konflikter opstår, ulmer og<br />
vokser sig store.<br />
Forebyggelse med hyppig brug af tandtråd<br />
viser, at vi forholder os til det der er det sunde<br />
og bærende. hvis mellemrummene bliver rene<br />
og velplejede, behøver vores tænder ikke være<br />
et snorlige, tætsiddende tandsæt for at være<br />
velfungerende og flotte. For at undgå konflikter<br />
er det derfor centralt at være opmærksom på og<br />
pleje arbejdspladsens relationelle mellemrum.<br />
Det indebærer først og fremmest en accept af<br />
vores forskelligheder og vores egne, særlige<br />
forudsætninger for at tænke, agere og føle,<br />
som vi gør. Det handler om ren og skær<br />
anerkendelse, og drejer sig i grundlæggende<br />
om at turde sætte sig ud over sin egen næsetip,<br />
sine egne meninger og forståelser, og at lytte til<br />
VIL DU VIDE MERE:<br />
Hvordan følelser smitter: prøv Daniel Goleman ”Social Intelligens.”<br />
Konfliktoptrapning: Else Hammerich og Kirsten Frydensberg “Konflikt og<br />
Kontakt -om at forstå og håndtere konflikter.”<br />
Anerkendelse: Anne-Lise Schibbye ”Relationer - et dialektisk perspektiv.”<br />
Se desuden www.double-loop.dk og kontakt os endelig med spørgsmål eller<br />
kommentarer. Find os på Tandlægeforeningens efteruddannelse til foråret 2012<br />
hvem de andre teammedlemmer egentlig er. Det<br />
er jo faktisk ganske simpelt!<br />
God team- og konfliktledelse indebærer<br />
en forståelse for mellemrummene, dvs. at<br />
kliniklederens vigtigste opgave er at håndtere<br />
relationerne mellem sig selv, sine ansatte og<br />
ikke mindst de ansatte imellem!<br />
En udfordring som er meget specifik for<br />
klinikteams er et meget tæt fysisk samarbejde.<br />
Følelser smitter og dette træder tydeligt frem,<br />
når der fysisk ikke er plads til at få afløb for<br />
sine frustrationer – det kræver derfor ekstra<br />
arbejde og de rigtige redskaber at holde<br />
mellemrummene rene!<br />
For at undgå uoverensstemmelser sætter<br />
sig fast, er det derfor ekstra vigtigt, når<br />
man arbejder meget tæt sammen, at være<br />
opmærksom på hinanden og det samspil der<br />
foregår både over patientens mund og ude<br />
bagved i køkkenet.<br />
En simpel gåtur på gaden afslører, at vi<br />
mennesker ser meget forskellige ud. hvad øjet<br />
ikke umiddelbart kan fange er, at det samme<br />
gælder vores værdier, vores behov og derfor<br />
også vores motiver for at gå på arbejde og indgå<br />
i teamet! Det betyder, at uoverensstemmelser<br />
helt naturligt er hverdagskost på en arbejdsplads.<br />
hvis forskelligheder behandles med<br />
respekt og forståelse, kan de skabe dynamik<br />
med konstruktive, sjove og givtige diskussioner,<br />
men behandles de med uvidenhed og<br />
ligegyldighed, så er det, at de kan vokse sig<br />
store og omkostningsfulde.<br />
Der er to typer af konflikter, nemlig en<br />
opgaverelateret slags og en personrelateret<br />
slags. hvor der blandt ledelsesteoretikere er<br />
heftig diskussion om hvorvidt opgaverelateret<br />
konflikt faktisk i kan være gavnligt for et teams<br />
produktivitet, så er der ganske bred enighed om<br />
at konflikter, hvor fokus er parternes personlige<br />
forskelligheder, udelukkende er destruktive for<br />
samarbejde og arbejdsglæde.<br />
Redskaber til at rense ud i vores<br />
sociale mellemrum…<br />
I en branche, hvor samarbejdet er meget<br />
fysisk tæt, virker det som sagt ekstra vigtigt<br />
at anerkende hinandens personligheder<br />
og forskelligheder bl.a. for at undgå at<br />
uoverensstemmelser vokser sig til store<br />
konflikter. Men hvordan når man dertil? Er<br />
det nok som leder at være rosende og give<br />
skulderklap? Er anerkendelse at give store,<br />
flotte gaver i form af firmaudflugter og -rejser?<br />
Er det at behandle andre helt som man selv<br />
vil behandles? Svaret er nej. Det drejer sig om<br />
noget andet…<br />
Tag f.eks. denne lille (røver)historie fra en klinik<br />
et sted i Jylland:<br />
”En tandlæge synes, det har været lidt hårdt og<br />
travlt på klinikken på det sidste, og vil så gerne<br />
gøre det godt for sine medarbejdere. han går<br />
all in og inviterer hele klinikken til Paris, hvor<br />
han byder på foie grats og escargots med alt<br />
hvad dertil hører. han tænker, at nu får den<br />
hele armen, for det må de da synes er skønt –<br />
det ville han selv synes. noget tid efter hører<br />
han, at nogle af de ansatte efter middagen var<br />
fortsat direkte på Mc Donalds.<br />
Tandlægen står altså uforstående tilbage<br />
med kvitteringen for den voldsomme<br />
restaurantregning i lommen, og føler, at der er<br />
noget han ikke helt har forstået – han gjorde jo<br />
for dem, hvad han selv gerne ville have…?”<br />
hvad gjorde tandlægen forkert? han glemte<br />
at lytte, at forstå og at acceptere. han glemte,<br />
at mennesker er forskellige! han tænkte ud<br />
fra sin egen næsetip og gav sine ansatte noget<br />
han selv ville sætte pris på, uden at undersøge<br />
eller anerkende at andre måske ikke delte hans<br />
opfattelse.<br />
For ikke at ende som den misforståe(n)de<br />
tandlæge, må man altså have en åben interesse<br />
for hvem det enkelte teammedlem egentlig er.<br />
Se dine kolleger som individer hvis meninger,<br />
holdninger og følelser er ligeså meget værd<br />
som dine egne (escargots eller burger – ingen af<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
delene er bedre, de er bare forskellige)<br />
Forstå baggrunden for uenigheden, gå på<br />
opdagelse i forskelligheden og accepter denne<br />
- det er første skridt mod det sunde og gode<br />
arbejdsmiljø.<br />
Vær villig til at lade alle dine ansatte bidrage til<br />
det sociale samspil – uanset stilling, anciennitet,<br />
alder eller køn, og skab et team hvor I mødes<br />
med respekt for hinandens præmisser.<br />
Store omkostningsfulde konflikter behøver<br />
ikke finde sted – men kan stoppe ved enkelte,<br />
lærerige uoverensstemmelser. Det kræver først<br />
og fremmest at man som klinikleder tillader sig<br />
selv at være opmærksom på hvad der gør enhver<br />
tandlæge, klinikassistent eller tandplejer til<br />
noget unikt i klinikkens fællesskab. Forståelse,<br />
accept og en positiv brug af forskellighederne<br />
er kilden til opgøret med konflikterne og derfor<br />
også til en glad og dygtig arbejdsplads – og det<br />
kræver at du som leder tager det første skridt<br />
og beslutter, hvordan det skal være at gå på<br />
arbejde i morgen.<br />
hvad er en rigtig god arbejdsdag for dig? Prøv<br />
at spørge dine ansatte om det samme …<br />
29
30<br />
PRAKTISEREnDE TAnDLÆGER 1:2011<br />
En helt ny hjemmeside for PTo's medlemmer vil<br />
blive lanceret ultimo juni 2011.<br />
Bestyrelsen har igennem længere tid indsamlet<br />
ønsker fra medlemmerne vedrørende PTo's<br />
hjemmeside. hovedtrækkene har været ønsket<br />
om en bedre og mere informativ brugerflade,<br />
mere opdateret information og muligheden for<br />
login med eget navn og medlemsnummer.<br />
Alt dette, og mere til, bliver nu en realitet.<br />
Se alle nyhederne her og få samtidigt en<br />
lille brugervejledning til PTo's kommende<br />
hjemmeside.<br />
Klik her, så kommer du retur til forsiden.<br />
Åbner en kontaktformular til PTo<br />
Medlems log in (Se herunder)<br />
For at komme ind på PTo's medlemssider skal du<br />
skrive dit fulde navn i feltet med brugernavn -<br />
f.eks. således: HansPeterAndersen.<br />
Bemærk: Anvend ikke mellemrum og skriv<br />
hvert navn med stort begyndelsesbogstav.<br />
Anvend navnet som er identisk med det som<br />
står på bagsiden af dit tilsendte PTorientering.<br />
Dit PTo medlemsnummer fungerer som<br />
adgangskode.<br />
Ønsker du at "blive husket" til næste gang<br />
du log'er ind skal du sætte kryds i Husk mine<br />
legitimationsoplysninger.<br />
PTo faktaoplysninger PTo produktoversigt og downloads<br />
PTo faglig information - læs online PTo Partnerprogram oversigt<br />
Alfabetisk oversigt af indhold PTo nyheder om privat praksis<br />
Skriv det du søger her.<br />
Klik her for at komme ud af log in.<br />
har du spørgsmål til hjemmesiden giver<br />
PTo webmaster dig svar hurtigst muligt.<br />
Læs PTo magasinet online her.<br />
Se de seneste udgaver af PTorientering.<br />
Læs de seneste udgaver af PTo<br />
medlemsblad online her.<br />
Praktiserende tandLÆGer 1:2011<br />
Blanketter, vejledninger, brochurer, infomateriale,<br />
produktdownloads m.m.<br />
Find det du søger i alfabetisk oversigt - klik<br />
og få den pågældende side frem.<br />
Bliv medlem og få adgang til alle PTo's<br />
mange medlemsfordele.<br />
Få de seneste nyheder vedr. privat praksis.<br />
Få gratis rådgivning af PTo's advokat.<br />
Referater fra PTo's bestyrelses- og<br />
udvalgsmøder.<br />
PTo's Partnerprogram oversigt.<br />
Få gratis rådgivning af PTo's advokat.<br />
Læs om alle fordelene ved et PTo<br />
medlemsskab.<br />
31
Afsender:<br />
Praktiserende Tandlægers<br />
Organisation<br />
Amaliegade 17<br />
K-1256 København K<br />
RETuRNERES vED vEDvARENDE ADRESSEæNDRING