Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sonja Böhm og Aud Kristin Grindvold<br />
<strong>Toddlerguiden</strong><br />
For deg som jobber med de yngste
Innhold<br />
Forord 4<br />
1. Småbarns primærbehov 6<br />
2. Småbarns tilknytning 10<br />
“Det er deg det kommer an på” 11<br />
3. Småbarns utvikling 16<br />
3.1 ”Å stabbe å gå”: Motorikk 17<br />
3.2 ”Ha bibbi”: Språk og Kroppsspråk 20<br />
3.3 ”Smil og vil ikke”: Emosjonell 24<br />
3.4 ”Opp i og ut i”: Kognitiv 29<br />
3.5 ”Jeg-meg- og deg”: Sosial 33<br />
4. Barnehagehverdagen for Toddlerne 37<br />
4.1 Å være sammen med små barn 38<br />
4.2 Rutiner og dagsrytme 41<br />
4.3 Rom og Miljø- inne og ute 44<br />
4.4 Småbarns lek og læring 47<br />
5. Bevegelseslandskap 51<br />
Bevegelsestilbud på gulvet 42<br />
”Alle med” oberservasjonsskjema<br />
til bruk i barnehagene 56<br />
Litteraturliste 58<br />
3
Forord<br />
Erik (1 år) går rundt inne på småbarnsavdelingen.<br />
Det er flere barn og to voksne der. Han har tårer i<br />
øynene og ser stadig spørrende mot døra. Victoria<br />
(voksen), setter seg ned og rekker armene mot ham. Han<br />
ser på henne, snufser og fortsetter å vandre rundt. Det<br />
samme g jentar seg når Jan (voksen) prøver å trøste. Så går døren opp og<br />
Katrin (voksen) kommer inn. Erik lyser opp, smiler og går bort og legger<br />
armene rundt knærne hennes. “Der...” sier han og legger hodet inntil.<br />
Tenk å få være så viktig for et lite barn på vei ut i livet uten mor og far ved sin<br />
side...<br />
GRATULERER. Du har valgt deg verdens beste arbeidsplass.<br />
Du kommer til å bli møtt med jubel når du kommer om morgenen, du kommer<br />
til å oppleve masse glede, du får lov til å trøste, leke, synge, danse og kose<br />
hver dag på jobb. Du kommer til å bli en veldig viktig person for veldig mange.<br />
Nettopp derfor vil det også bli stilt en del krav til deg og den jobben du skal<br />
gjøre. Du må vite noe om små barn og deres hverdag.<br />
Kanskje kommer du rett fra skolen og skal være lærling, kanskje er du helt ny i jobben<br />
som ufaglært assistent, eller kanskje du bare ønsker en oversikt over barnets<br />
utvikling og hverdagen i barnehagen. En slags ”Bruksanvisning på små barn”.<br />
Toddlerne er de minste barna i barnehagen. Det betyr: ”De som stabber og<br />
går”. Det var Gunnvor Løkken som med boka ”Toddlerkultur” (Cappelen<br />
2004), først tok i bruk denne betegnelsen på 1- og 2-åringene våre. Uttrykket<br />
kommer fra engelsk og betegner en spesiell bevegelse og et ganglag som<br />
kjennetegner disse yngste i barnehagen. Når vi uttaler ordet kan vi nesten se<br />
for oss hvordan de stabber rundt i lek på gulvet.<br />
De minste barna har ikke så lang historie i barnehagen. Nå går imidlertid<br />
nesten alle 2-åringer og veldig mange 1-åringer i barnehagen og veldig mange<br />
1-åringer. Noen barnehager har egne småbarnsavdelinger, mens andre<br />
småbarn/ toddlerne blandes med de eldste.<br />
4
Barnets utvikling kan sees på som grunnmuren for læring. Du må vite noe om<br />
barnet og hvordan det utvikler seg.<br />
Vi har i denne boka beskrevet den utviklingen de aller fleste toddlerne følger.<br />
Det er viktig å være klar over at ikke alle barn utvikler seg likt. Det kan være<br />
flere årsaker til det. Dersom du lurer på noe i det enkeltes barn utvikling, snakk<br />
med pedagogisk leder om det. Det samme gjelder barnas tilknytning. Når vi<br />
skriver om den gode og trygge tilknytningen hun har til mor og far, gjelder<br />
dette de aller fleste. Igjen er det greit å være klar over at det finnes unntak.<br />
Noen barn vokser opp hos andre omsorgspersoner og har etablert en god<br />
tilknytning til disse. Og så er det dessverre noen få som vokser opp under<br />
forhold som gjør det vanskelig å oppnå en god tilknytning. Og da gjelder<br />
det som beskrevet over; snakk med pedagogisk leder. I teksten refererer vi<br />
til barnet som ”hun”, mens praksisfortellingene omhandler både gutter og<br />
jenter. Alt vi skriver gjelder selvfølgelig begge kjønn.<br />
Det finnes mange skjemaer/tester for å kartlegge barns utvikling. Vi har valgt å<br />
trekke inn et observasjonsskjema til bruk i barnehager, som heter ”Alle Med”<br />
(Info Vest Forlag). Du kan finne hele skjemaet bakerst i boka.<br />
Følgende symboler brukes:<br />
Hvordan gir du barnet muligheter til å<br />
utvikle seg best mulig?<br />
Hva fremmer god læring?<br />
Det er utgangspunkt for all planlegging.<br />
Det er viktig å formidle læring på barnets nivå, og det<br />
er du og de andre voksne i barnehagen som er det<br />
viktigste læringsverktøyet.<br />
Tanker og spørsmål<br />
Praksisfortelling<br />
5
6<br />
1 Småbarns primærbehov
Barn er født med behov som nære omsorgspersoner må fylle.<br />
Dette kalles primærbehov, og er først og fremst behov for trygghet, nærhet,<br />
omsorg, mat, hvile og stell.<br />
Alle nyfødte barn er helt avhengige av de voksne rundt seg. De må mates og<br />
stelles og de må få ro til å sove. Dette er det vanligvis foreldrene som sørger<br />
for. De er der for den lille babyen sin hele tiden.<br />
Det å få mat, stell og søvn er nødvendig for at barnet skal overleve. Babyen<br />
trenger også beskyttelse mot farer. Mor og far må f.eks. passe på at hun ikke<br />
faller ned fra stellebordet.<br />
Det er viktig at babyen kjenner seg trygg. Når hun gråter, må vi trøste og<br />
være nær og vise omsorg. Kanskje hun gråter fordi hun er varm, kald, sulten<br />
eller redd? Det er viktig med nære omsorgspersoner som kan tolke gråten og<br />
hjelpe barnet videre. Det gir trygghet.<br />
Filip (1,5 år) gråter, han gnir seg i øynene. Ikke noe<br />
rundt ham er interessant lenger. Han spiste frokost for<br />
en time siden, og bleien hans er tørr. Når Katrin (voksen)<br />
kommer bort til ham, er han ikke interessert i å få trøst<br />
fra henne. Vanligvis lar Filip seg lett trøste, og er g jerne<br />
mottagelig for en liten samtale. For Katrin, som kjenner ham veldig<br />
godt, er det klart : Filip er trøtt. Han er så trøtt at han vil bare en ting:<br />
Sove, uten å prate eller vente. Katrin går ikke bortom stellebordet slik<br />
de vanligvis g jør når det er sovetid, hun vet at bleien akkurat er skiftet.<br />
Hun kler på ulltøy, finner vognpose, smokk og ”kos”, og prater med rolig<br />
, mild stemme: ”Ja Filip, du er trøtt, det ser jeg, nå skal du sove…” Filip<br />
lener seg godt inntil skulderen hennes, nå vet han at han blir forstått.<br />
Katrin er hans trygge base. Hun legger Filip ned i vogna og han sovner<br />
nesten med en gang.<br />
7
10<br />
2 Småbarns tilknytning
”Det er deg det kommer an på”<br />
Stine (1,5 år) blir levert i barnehagen av far. Det er tidlig<br />
på morgen, kl. 7.30 og Katrin (voksen) strekker armene<br />
mot henne, smiler og sier med vennlig stemme og god<br />
blikkontakt: “Hei Stine, så fint at du kommer, da kan<br />
vi si hade til pappa.” Stine vil ikke i armene til Katrin,<br />
hun snur seg og legger hodet på fars skulder. Victoria (voksen) kommer<br />
inn i barnehagen, hun begynner kl. 7.45 på jobb og ser Stine som holder<br />
seg godt fast i far. Hun sier “hei” til Stine og smiler til henne. Stine hører<br />
stemmen hennes, snur seg og strekker armene mot Victoria. Victoria tar<br />
imot Stine. Hun lener seg godt inntil henne, Victoria stryker henne over<br />
ryggen og nå vinker de til far. Stine puster ut.<br />
Hva er tilknytning?<br />
Hva skjer i denne praksisfortellingen om Stine? Hva<br />
er forskjellen mellom Stines reaksjon i forhold til<br />
Victoria og Katrin?<br />
Stines reaksjon sier noe om hvor trygg hun er på<br />
Victoria. For å få svar ser vi nærmere på begrepet<br />
“tilknytning”.<br />
John Bowlby (1907-1990) har forsket mye på småbarns tilknytning og de voksnes<br />
rolle i det. Teorien om tilknytning forklares som ”... de livsnødvendige,<br />
følelsesmessige båndene til våre primære omsorgspersoner, oftest foreldrene<br />
våre, eller til personer som er i deres sted” (Abrahamsen 2015, s.44). Han mener<br />
at den trygge basen innebærer en ”følelsesmessig beredskap”, det er en<br />
holdning som viser at du er fokusert og tilstede og reagerer på barnets behov<br />
(Abrahamsen 2015, s. 55).<br />
Opplever småbarn at de er verdifulle og får masse positiv oppmerksomhet, så<br />
preger det deres selvbilde. Dette er en god basis for senere relasjoner mellom<br />
mennesker.<br />
11
De første barnet knytter seg til på denne måten vil i de aller fleste tilfeller være<br />
foreldrene. Foreldrene er der for barnet sitt og er det vi kaller primærpersoner,<br />
(nære omsorgspersoner). De er tilstede i barnets liv, de gir omsorg og positive<br />
opplevelser. I Stines tilfelle betyr det at Victoria kommer på en god andreplass<br />
i hennes liv. Hun er det vi kaller sekundær omsorgsperson. Mor og far har første<br />
prioritet og er derfor primære omsorgspersoner (se også kap. 1).<br />
Når barnet begynner i barnehagen forlater hun sine trygge primærpersoner<br />
(mor og far). Det er en stor overgang for henne. Nå skal hun klare seg ute i den<br />
store verden på egenhånd, (i alle fall føles det slik for henne, og helt sikkert for<br />
mor og far også). Nå blir det veldig viktig at hun finner noen i barnehagen som<br />
hun kan knytte seg til. En som er der for henne. Små barn har behov for beskyttelse,<br />
trøst og trygghet i situasjoner som oppleves som farlige.<br />
Tilknytning kan sees på som en medfødt evne til å søke trygghet. Barnet finner<br />
en eller noen få voksne som det søker seg til og finner trygghet hos. Slik sikrer<br />
barnet sin egen overlevelse. Alle fødes med to grunnleggende behov: Behov<br />
for beskyttelse og omsorg og behov for å undersøke og mestre verden. Begge<br />
disse behovene danner grunnlag for trygghet og livsglede. Vi kan vel også<br />
tenke oss at det første behovet må dekkes først, og så er barnet klar for å gå<br />
ut i verden og utforske den.<br />
De voksne i barnehagen har som en viktig oppgave å kunne etablere trygg<br />
tilknytning til barna, men for å oppnå det er de avhengig av å kunne forstå<br />
barnet innenfra, det vil si hvilket behov barnet uttrykker, både med språk og<br />
kroppsspråk (Brantzæg, Torsteinson, Øiestad 2015, kap. 2). ”Med emosjonell<br />
trygghet mener vi indre ro og fravær av indre stress og ubehag. Trygghet oppstår<br />
når man blir forstått og tatt på alvor...Når vi skal hjelpe barn til å kjenne seg<br />
trygge, må vi derfor være oppmerksomme på hva de føler og hva de trenger<br />
– barn trenger å bli forstått innenfra.” (Brantzæg, Torsteinson, Øiestad 2015,<br />
s.24) Det vil si, er et lite barn lei seg så tar vi imot følelsene hennes.<br />
For å forstå og møte barnets behov kan vi bruke et verktøy som heter trygghetssirkelen<br />
(Cooper, Hoffman, Marvin & Powell 1999). Trygghetssirkelen har<br />
etter Brantzæg, Torsteinson, Øiestad stor betydning for å forstå barnet innenfra<br />
(2015, s. 24-38).<br />
Det er en visuell sirkel som har en voksen som trygg havn hvor barnet er oppe<br />
i sirkelen. Fortsatt er det viktig at det lille barnet blir sett, primærbehovene blir<br />
dekket og at den voksne viser glede ved å være sammen med det.<br />
12
Er barnet nede i sirkelen trengs det beskyttelse, trøst, godhet og hjelp til at<br />
hun kan organisere følelsene sine. Her er det viktig at de minste har mulighet<br />
til ”å lade”, det vil si å komme tilbake til et fang for å finne ro og trygghet. Da<br />
vil de også blir klare for videre utforskning av omgivelsene.<br />
TRYGGHETSSIRKELEN<br />
Foreldre med fokus på barnets behov<br />
Tilbake til Stine: Når Stine innser at hun skal “leveres” i barnehagen, mister<br />
hun den sikre havnen som hun er avhengig av for å undersøke omgivelsene og<br />
leke. Hun er nå nede i sirkelen og trenger trøst og beskyttelse. Da hjelper det<br />
ikke med hvem som helst voksen. Victoria har allerede knyttet et trygt bånd til<br />
Stine, en nær relasjon som kan erstatte far i den vanskelige morgensituasjonen.<br />
Det er Victoria hun trenger nå.<br />
13
5 Bevegelseslandskap<br />
51
Bevegelsestilbud på gulvet<br />
Vi vet at småbarn liker å bevege seg. Når de minste beveger seg, er det mye<br />
mer enn bare å krabbe eller stabbe, eller å gå eller løpe. Hele kroppen utvikler<br />
seg gjennom bevegelse og det foregår et viktig samspill mellom kroppen og<br />
kognitiv utvikling.<br />
Når de minste krabber rundt på gulvet utforsker de ikke bare det som er på<br />
gulvet. Alle sansene er i gang med å sortere og huske hva slags opplevelser<br />
det var. Dette er viktig for å sette ord på det senere og utvikle språkforståelse.<br />
Småbarns utviklingsområder som vi beskrev i kap. 3 står ikke isolert for seg<br />
selv, de påvirker hverandre.<br />
Et lite barn som utforsker omgivelsene,<br />
• krabber på gulvet,<br />
• babler for seg selv,<br />
• prøver å smake på leker,<br />
• ta kontakt med andre barn mens det krabber rundt,<br />
• utvikler samtidig motoriske, sansemessige, språklige, kognitive og<br />
emosjonelle ferdigheter.<br />
Småbarns utvikling er en helheltig prosess. Dermed er det viktig å tilby et<br />
landskap hvor de minste kan øve seg kroppslig, mestre bevegelsesoppgaver<br />
på deres eget nivå og samtidig få sansemessige, språklige og emosjonelle opplevelser<br />
som bidrar til en positiv selvoppfattelse.<br />
Mange aktiviteter er til en viss grad voksenstyrt. Vi setter oss på gulvet, triller en<br />
ball fram og tilbake. Vi ønsker å gi litt utfordringer ved å trille ballen litt i en annen<br />
retning slik at de minste må bevege seg i den retningen for å ta imot den. Vi<br />
beveger oss som store elefanter og tramper i gulvet, og de minste liker å herme<br />
etter oss. Andre opplevelser er inkludert i frileken på gulvet. Vi legger ut noen<br />
leker for å se hvordan de minste reagerer på dem, forskjellige skumklosser i forskjellige<br />
former, småleker man kan dra etter seg, og mye mer.<br />
Hva er et bevegelseslandskap?<br />
Ønsker du å jobbe helhetig med de minste?<br />
52<br />
Du vet at de minste elsker å utforske fra gulvet og at de liker å bevege seg –<br />
jo mer jo bedre. Sett deg ned på gulvet, å se omgivelsene derfra. Hva kan du<br />
utforske? Se rommet fra de minstes perspektiv og ta utgangspunkt i et bevegelsestilbud<br />
derfra.
ALLE MED<br />
ALLE MED<br />
Observasjonsskjema til bruk i i barnehagene<br />
2<br />
Sosio / emosjonell<br />
3<br />
3<br />
1<br />
1<br />
2<br />
2<br />
Lek<br />
3<br />
Språk<br />
3<br />
2<br />
1<br />
1<br />
3<br />
3<br />
2<br />
2<br />
1<br />
1<br />
3<br />
1<br />
3<br />
3<br />
2<br />
1<br />
3<br />
2<br />
3 1<br />
1 2<br />
1<br />
2 3 1<br />
3 1<br />
3<br />
2<br />
2 1<br />
3<br />
1<br />
2 1 3<br />
2<br />
3 1<br />
2<br />
3<br />
2<br />
1<br />
2<br />
1<br />
5-6 år 4-5 år 3-4 år 2-3 år 1-2 år<br />
Sansing / motorikk<br />
1<br />
3<br />
2<br />
3<br />
1<br />
2<br />
1<br />
3<br />
1<br />
2<br />
3<br />
1<br />
2<br />
3<br />
1<br />
2<br />
3<br />
3<br />
3<br />
3<br />
3<br />
1<br />
2 1<br />
1<br />
2<br />
1<br />
3<br />
3<br />
1<br />
2<br />
2<br />
2<br />
1-2 år 2-3 år 3-4 år 4-5 år 5-6 år<br />
Hverdagsaktiviteter<br />
2<br />
2<br />
2<br />
3<br />
Trivsel<br />
56
SOSIO / EMOSJONELL<br />
1-2 år: 1. Iakttar andre barns lek.<br />
2. Viser ulike følelser.<br />
3. Samspiller i titt-tei-lek.<br />
2-3 år: 1. Gjør krav på leker som sine.<br />
2. Er interessert i det andre barn gjør og imiterer dem i lek.<br />
3. Har begynnende ferdigheter i å dele med andre barn.<br />
3-4 år: 1. Tar kontakt med andre barn.<br />
2. Mestrer tur-taking, f.eks vente i lekesituasjoner<br />
og enkle spill.<br />
3. Viser begynnende empati.<br />
4-5 år: 1. Samarbeider med andre barn.<br />
2. Har en viss selvkontroll, viser følelser uten at det<br />
går ut over andre.<br />
3. Innordner seg som en i en gruppe, f.eks i<br />
rollelek eller regel-lek.<br />
5-6 år: 1. Viser akseptable følelsesuttrykk i forhold til sinne,<br />
engstelse og frustrasjon.<br />
2. Er initiativrik og sosialt aktiv, uten å opptre<br />
som «verdensmester» eller trykke andre ned.<br />
3. Inkluderer andre barn på en positiv måte.<br />
LEK<br />
1-2 år: 1. Begynnende turtakingslek.<br />
2. Utforsker gjenstander og leketøy.<br />
3. Er aktiv i grovmotorisk lek.<br />
2-3 år: 1. Prøver ut leketøy, funksjonslek.<br />
2. Har et variert lekerepertoar.<br />
3. Begynnende late-som-om-lek.<br />
3-4 år: 1. Leker med andre barn.<br />
2. Tar initiativ til alenelek.<br />
3. Blir værende i leken.<br />
4-5 år: 1. Deltar i konstruksjonslek.<br />
2. Aktiv i rollelek.<br />
3. Deltar i regellek.<br />
5-6 år: 1. Lar seg rive med i rollelek, viser glede, spøker<br />
og har det moro.<br />
2. Leker mer avansert konstruksjonslek med innslag<br />
fra virkeligheten.<br />
3. Mer selvstendig i regellek.<br />
TRIVSEL<br />
1-2 år 1. Smiler og viser glede.<br />
2. Søker andre barn og voksne.<br />
3. Lar seg trøste av de voksne i barnehagen.<br />
2-3 år 1.Viser følelser, f.eks. glede, sinne og tristhet.<br />
2. Liker å være i lag med andre barn.<br />
3. Finner trygghet i nye situasjoner.<br />
3-4 år 1. Bruker barnehagens rom og leketøy allsidig.<br />
2. Blir kontaktet av andre barn.<br />
3. Gir uttrykk for mestringsglede.<br />
4-5 år 1. Er ikke avhengig av voksne i leken.<br />
2. Har knyttet vennskapsbånd.<br />
3. Tør å prøve nye ting, takler utfordringer.<br />
5-6 år 1. Viser trygghet i barnehagens daglige utfordringer.<br />
2. Tør å protestere, argumentere og hevde egne synspunkt.<br />
3. Tar initiativ til positiv aktivitet og samspill.<br />
HVERDAGSAKTIVITETER<br />
1-2 år: 1. Barnet er trygt og rolig når det stelles.<br />
2. Måltidet er en god opplevelse.<br />
3. Barnet er tillitsfullt når det skal hvile/sove.<br />
2-3 år: 1. Er samarbeidsvillig i hverdagsaktiviteter.<br />
2. Begynner å ta aktivt del i smøremåltider.<br />
3. Begynnende interesse for å bruke toalettet.<br />
3-4 år: 1. Spiser og drikker alene ved måltidet.<br />
2. Er tørr, sier fra om å gå på toalettet.<br />
3. Deltar i samlingstund/aktiviteter.<br />
4-5 år: 1. Mestrer overgangen fra en aktivitet til en annen.<br />
2. Har kunnskap om seg selv.<br />
3. Er selvstendig i av-og påkledning.<br />
5-6 år: 1. Tar imot enkle ansvarsoppgaver.<br />
2. Innretter seg etter barnehagens rutiner.<br />
3. Tåler å ”drive”/ kjede seg i perioder uten å<br />
bli aktivisert av en voksen.<br />
SANSING / MOTORIKK<br />
1-2 år: 1. Viser oppmerksomhet mot syns- og hørselsinntrykk.<br />
2. Bruker pinsettgrep.<br />
3. Går stødig.<br />
2-3 år: 1. Putter former i innpasningsbrett.<br />
2. Er grovmotorisk aktiv, f.eks. hopper, klatrer, springer.<br />
3. Er i ferd med å få til sykling på trehjulsykkel.<br />
3-4 år: 1. Bruker alle grunnbevegelser, f.eks. rulle, krabbe.<br />
2. Imiterer kroppsbevegelser.<br />
3. Legger enkle puslespill.<br />
4-5 år: 1. Viser utholdenhet i grovmotoriske aktiviteter.<br />
2. Tegner «hodefoting».<br />
3. Kaster og tar i mot stor ball.<br />
5-6 år: 1. Tegner og fargelegger med tilnærmet<br />
voksent blyantgrep.<br />
2. Mestrer å balansere på en fot eller hinke.<br />
3. Klipper etter en strek.<br />
SPRÅK<br />
1-2 år: 1. Forstår en del vanlige hverdagsord.<br />
2. Bruker peking kommunikativt.<br />
3. Benevner gjenstander/personer med egne ord.<br />
2-3 år: 1. Forstår instruksjon med to ledd.<br />
2. Viser interesse for bøker.<br />
3. Bruker 2-3 ords setninger.<br />
3-4 år: 1. Uttalen er forståelig.<br />
2. Forstår noen fargenavn.<br />
3. Gjengir deler av kjente sanger og rim/regler.<br />
4-5 år: 1. Forteller en historie med en viss sammenheng.<br />
2. Uttaler rette konsonantsammensetninger.<br />
3. Bruker rimord, tøyser og leker med språket.<br />
5-6 år: 1. Mestrer hverdagsspråket med småord og<br />
bøyninger, og har rett setningsstruktur.<br />
2. Forstår kollektive beskjeder.<br />
3. Viser begynnende interesse for<br />
lekelesing og lekeskriving.<br />
57
GRATULERER. Du har valgt deg verdens beste arbeidsplass.<br />
Du kommer til å bli møtt med jubel når du kommer om morgenen, du<br />
kommer til å oppleve masse glede, du får lov til å trøste, leke, synge,<br />
danse og kose hver dag på jobb. Du kommer til å bli en veldig viktig<br />
person for veldig mange. Nettopp derfor vil det også bli stilt en del<br />
krav til deg og den jobben du skal gjøre. Du må vite noe om små barn<br />
og deres hverdag.<br />
Kanskje kommer du rett fra skolen og skal være lærling, kanskje er du<br />
helt ny i jobben som ufaglært assistent, eller kanskje du bare ønsker en<br />
oversikt over barnets utvikling og hverdagen i barnehagen.<br />
Uttrykket «toddler» kommer fra engelsk og betegner en spesiell<br />
bevegelse og et ganglag som kjennetegner disse minste i barnehagen.<br />
Når vi uttaler ordet kan vi nesten se for oss hvordan de stabber rundt<br />
i lek på gulvet. Vi har i denne boka beskrevet den utviklingen de aller<br />
fleste toddlerne følger.<br />
Boken er bygd opp rundt temaene observasjoner, tanker,<br />
praksisfortellinger og aktiviteter og symbolbruk på disse gjør det<br />
enkelt å bruke.