Artikeln - Elbranschen
Artikeln - Elbranschen
Artikeln - Elbranschen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ELBRANSCHEN<br />
OBEROENDE ELTEKNISK TIDSKRIFT • ÅRGÅ NG 83 • NR. 1 • 2012<br />
MILJARDER BORTA MED VINDEN<br />
Besök <strong>Elbranschen</strong>s nätplats: www.elbranschen.nu
ELBRANSCHEN<br />
OBEROENDE<br />
ELTEKNISK TIDSKRIFT<br />
•<br />
Adress:<br />
Box 6040<br />
200 11 Malmö<br />
•<br />
Tel.<br />
040-611 06 90<br />
•<br />
Telefax<br />
040-797 37<br />
•<br />
E-post<br />
elbranschen@bjinv.se<br />
•<br />
Bankgiro<br />
107-0853<br />
•<br />
Plusgiro<br />
495 29 33 -2<br />
•<br />
Helårs -<br />
prenumeration<br />
(5 utgåvor):<br />
233:- (inkl. moms)<br />
•<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Jörgen Dahlquist<br />
•<br />
I redaktionen:<br />
Reinhold Andefors<br />
Jörgen Dahlquist<br />
Kjell Duberg<br />
•<br />
Årgång 83<br />
•<br />
Tryckt hos<br />
Tryckfolket AB<br />
i Malmö<br />
•<br />
ISSN: 0013-4007<br />
•<br />
Omslagsfoto:<br />
Ebberöds bank<br />
Ur innehållet i nr. 1/2012<br />
ELBRUK<br />
Var finns helhetssynen, frågar Elbruks krönikör Lars Blomqvist.<br />
En genomtänkt strategi behövs. Det finns gott om installerad<br />
effekt i ladet men den utnyttjas uruselt (till mindre än hälften)<br />
och ändå byggs nya vindkraftverk på löpande band . . . . . . . . . . . . 2<br />
ISTIDEN NALKAS<br />
Jorden har genomgått så många som kanske 500 istider<br />
och snart kan det vara dags igen (inom några hundra år).<br />
Professor Göran Frostell förklarar bakgrunden till sitt<br />
antagande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
GENERATIONSSKIFTE INOM FIE<br />
Ny ordförande och ett antal nya styrelseledamöter valdes<br />
vid FIE:s årsmöte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
Jordbävningen och tsunamin i Japan har av bluffmedierna<br />
framställts som en kärnkraftskatastrof. Inget kan vara<br />
felaktigare. Med facit i hand kan man konstatera att<br />
reaktorerna i Fukushima klarade naturkatastrofen<br />
förvånansvärt bra. Ingen enda människa har dött på grund<br />
av strålning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
VINDKRAFTSBEDRÄGERIET PÅ VÄG ATT AVSLÖJAS<br />
Läget för vindkraftsproducenterna är nu mycket kärvt<br />
och konkurser kan väntas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
HÖNAN ELLER ÄGGET?<br />
Debatten om koldioxid har pågått i tidskriften <strong>Elbranschen</strong><br />
i många år och den fortsätter. Vad kommer först, hönan eller<br />
ägget, koldioxidökningen eller en naturlig uppvärmning<br />
som driver upp koldioxid ur havet?<br />
Professor Wibjörn Karlén ställer frågan . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
FIN UTMÄRKELSE TILL SVENSK KÄRNTEKNIKER . . . . . . . . . . . 16<br />
ELBRANSCHENS BLÅ-GULA SIDOR . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19<br />
Läs tidigare utgåvor på <strong>Elbranschen</strong>s nätplats<br />
www.elbranschen.nu
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
SVENSK ELBRUKARFÖRENING<br />
Telefon/fax 08-607 34 16 • www.elbruk.com<br />
Svensk Elbrukarförening ek för, ELBRUK, är en intresse organisation för slutanvändare av elkraft. Genom att tillvarata elbrukarnas, slutanvändarnas,<br />
intressen på den omreglerade elmarknaden skall föreningen vara en motvikt till leve rantörsidans olika organisationer. Den skall bevaka och<br />
verka för att lagstiftarens intentioner med en konkurrensutsatt elhandel och en relevant granskad nätverksamhet förverk ligas. Medlemmarna, ca<br />
25, är juridiska per soner och deras totala elförbrukning är mer än 10 TWh. Föreningen avger bl.a. remissyttranden över olika statliga utredningar<br />
eller rapporter som rör elmarknaden. Sedan hösten 1999 är föreningen också representerad i Svenska Kraftnäts Marknadsråd.<br />
Var finns helhetssynen?<br />
gäller att överföra EUs Vattendirektiv<br />
till svenska förhållanden.<br />
LARS BLOMQVIST<br />
ELBRUK<br />
DET GÖRS SÅ MYCKET på elmarknaden,<br />
men ändå så lite.<br />
Utredningar, rapporter, propositioner<br />
och beslut om delproblem<br />
saknas inte. Och debatt -<br />
artiklarna om kraftslagens kvaliteter,<br />
nät- och elprisproblem,<br />
ofta med upphetsade tonlägen,<br />
är otaliga. Det är många delar i<br />
ett elsystem som ska samman -<br />
fogas till en helhet, men det<br />
arbetet görs inte – ingen tycks<br />
känna ansvar för att alla<br />
”bitarna” pusslas ihop till en väl<br />
fungerande helhet.<br />
Det finns gott om<br />
installerad effekt<br />
SCB:s statistik visar att det inte<br />
saknas resurser för att produ -<br />
cera den varierande mängd el<br />
som vi varje år förbrukar inom<br />
landet. Siffrorna visar att vi har<br />
gott om installerad effekt och<br />
att det i stort sett inte har varit<br />
några svårigheter med att till -<br />
godose det egna behovet. Ändå<br />
finns det problem. Ett är att<br />
produktion och användning<br />
sker på ”diametralt” motsatta<br />
platser i landet; mycket produktion<br />
i norr och den mesta<br />
användningen i söder, vilket<br />
tidvis försvårar elöverföringen<br />
söderut. Ett annat är kraven på<br />
ökat inslag av förnybar energi,<br />
företrädesvis vindkraft. En osäker<br />
faktor är då EU:s ramdirektiv<br />
för vattenkraft som kan<br />
komma att begränsa utnyttjandet<br />
av kraftslagets reglerkapacitet.<br />
Trots den redan goda tillgången<br />
på produktionsresurser<br />
har det under senaste decenniet<br />
skett en kapacitetsökning med<br />
3-4 000 MW. Vi är alltså i full<br />
färd med att till höga kostnader<br />
överinvestera i produktions -<br />
kapacitet. Den ojämförligt<br />
största delen av kapacitetsökningen<br />
har skett inom vindkraften,<br />
inte minst i Norrland, det<br />
vill säga i landsdelen med ett<br />
redan stort överskott på vattenkraft.<br />
Det är dubbelt stick i<br />
stäv med hur det borde vara;<br />
det borde inte byggas i norr<br />
och vindkraft borde inte byggas<br />
överhuvudtaget eftersom vi<br />
redan har de resurser vi behöver.<br />
Elproduktionen i landet kan<br />
liknas vid ett ”halvtidsjobb”<br />
eftersom de totala resurserna<br />
utnyttjas till mindre än hälften<br />
(47 procent). En siffra som<br />
kommer att sjunka med ökande<br />
kapacitetsöverskott i form av<br />
förnybara kraftslag eftersom<br />
dessa har ett utnyttjande som är<br />
ännu lägre.<br />
En genomtänkt<br />
strategi behövs<br />
Elöverföringens begränsningar<br />
söderut har den systemansva -<br />
rige löst på ett tillfredsställande<br />
sätt till helt nyligen. Alla har<br />
fått sin el. EU gillade emellertid<br />
inte att man vid balansproblem<br />
bromsade exporten och prioriterade<br />
elanvändarna i det egna<br />
landet. Sedan november förra<br />
året har vi därför landet indelat<br />
i elområden för att ”underlätta”<br />
elfördelningen till kunderna.<br />
Om den pågående nätförstärkningen<br />
(bl.a. Sydvästlänken)<br />
också klarar att överföra vindkraftens<br />
växande elmängder till<br />
kontinenten är oklart; Energimyndighetens<br />
senaste långtids -<br />
prognos anger nämligen att vi<br />
inom ett decennium kan ha en<br />
exportvolym på 23 à 24 TWh.<br />
Det behövs en helhetssyn, en<br />
genomtänkt strategi för vårt elsystem.<br />
Arbetet kan inledningsvis<br />
börja med att man håller<br />
isär de frågor som rör vårt<br />
eget elbehov och välbefinnande<br />
från de frågor som gäller hur vi<br />
ska investera för ett produktionsöverskott.<br />
Och att man då<br />
prioriterar de inhemska kraft -<br />
behoven, särskilt när det t.ex.<br />
Befintliga resurser<br />
måste användas bättre<br />
Vi måste tona ner ”kärn-/vindkraftskriget”<br />
och i stället ifrågasätta<br />
och diskutera om inte befintliga<br />
resurser kan användas<br />
bättre. Det blir resurseffektivare<br />
och billigare. I en totalinvente -<br />
ring av vårt elsystem måste<br />
framgå vad som finns och vad<br />
som krävs ytterligare. Alla relevanta<br />
faktorer om elbehov, produktion<br />
och överföring m.m.<br />
som behövs för att värdera och<br />
bedöma måste tas fram. Naturligtvis<br />
finns redan många,<br />
kanske alla, av dessa faktorer<br />
och värden. De har diskuterats<br />
av åtskilliga specialister i många<br />
skilda sammanhang, ofta som<br />
”solitärer” och inte som påverkade<br />
och påverkande delar i ett<br />
stort kraftförsörjningssystem.<br />
Elmarknaden omreglerades<br />
1996 med bl.a. motivet att det<br />
fanns för mycket kapacitet och<br />
att verksamheten därför behövde<br />
effektiviseras. Femton år senare<br />
har varken energivolymen eller<br />
storleken på effektuttagen ändrats<br />
på något avgörande sätt.<br />
Den största skillnaden är att<br />
den installerade effekten nu har<br />
ökat med flera tusen megawatt.<br />
I ett läge där det är korrekt<br />
att tala om energieffektivisering<br />
och noll-energi-byggnader för<br />
att minska elbehovet, timmätning<br />
och kundflexibilitet för att<br />
utnyttja resurserna bättre, uppmuntrar<br />
och understödjer man<br />
faktiskt en våldsam satsning för<br />
ännu mera produktionsresurser<br />
som resulterar i ett ännu sämre<br />
utnyttjande av de totala resurserna.<br />
Kan, vill, vågar t.ex. Energimyndigheten<br />
ta initiativet till<br />
en helhetssyn på vår elförsörjning?<br />
<br />
2
Transformatorer•Likriktare<br />
1-fas fulltransformator typ OFS<br />
Likriktare - matningsdon typ LOTK<br />
Vår katalog finns på Internet!<br />
www.tramoetv.se<br />
TRAMO-ETV AB, 241 92 ESLÖV<br />
Telefon 0413-54 12 10 • Telefax 0413-54 11 95<br />
Cressall Resistors<br />
Experten på kraftmotstånd!<br />
CHS Controls erbjuder ett av världens bredaste sortiment av<br />
kraftmotstånd från Cressall Resistors, från några få watt upp till<br />
flera megawatt. Vi levererar helt kundanpassade lösningar och<br />
standardiserade konstruktioner för applikationer som<br />
• Bromsmotstånd, självkylda och fläktkylda, för industri- och<br />
traktionsändamål<br />
• Belastningmotstånd för batteri- och generatorprovning,<br />
lösningar för integration med reservkraftsaggregat<br />
• Jordningsmotstånd för generator- och distributionssystem<br />
• Filtermotstånd för HVDC överföringar, SVC anläggningar och<br />
kondensatorurladdning<br />
Oavsett behov, plats, driftsmiljö och applikation, Cressall har det<br />
kraftmotstånd som behövs.<br />
Prova oss - Besök www.chscontrols.se!<br />
CHS Controls AB<br />
Florettgatan 33, 254 67 Helsingborg<br />
Tel 042-386100, fax 042-386129<br />
chs@chscontrols.se, www.chscontrols.se<br />
Alltid<br />
tillgänglig<br />
Always available<br />
- Alltid öppen!<br />
www.chscontrols.se<br />
- Always open!
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
ISTIDEN<br />
NALKAS<br />
men det dröjer lite<br />
GÖRAN FROSTELL<br />
PROFESSOR EMERITUS<br />
DET ÄR VEDERTAGET att jorden<br />
har genomgått många hundra<br />
istider – kanske femhundra.<br />
Urmänniskan Lucy levde i<br />
Afrika för 5 millioner år sedan.<br />
Lucys ättlingar har uthärdat<br />
och genomlevt troligen mer än<br />
40 istider.<br />
Under den senaste årmillionen<br />
har ca nio istider inträffat<br />
med stor regelbundenhet.<br />
En slutsats: Istider är ett periodiskt<br />
fenomen i jordens historia.<br />
Nya istider kommer att inträffa.<br />
Istiderna har inte orsakats<br />
av människans aktiviteter.<br />
En istid behöver inte med föra<br />
människosläktets undergång,<br />
men vår civilisation är hotad.<br />
Om orsakerna till istider<br />
Vi vet att orsakerna finns inom<br />
vårt solsystem, att inga faktorer<br />
utom solsystemet orsakar periodiskt<br />
återkommande istider.<br />
”Vi” är författarens diskussionsgrupp.<br />
Vi vet att variationer av strålningen<br />
från solen medverkar<br />
vid uppkomsten av istider.<br />
Vi vet att 100 000-årsvariationen<br />
medverkar och har stor<br />
betydelse.<br />
Vi vet att 41 000-årsvariationen<br />
medverkar och har stor betydelse.<br />
Vi tror att 24 000-årsvariationen<br />
kan ha betydelse.<br />
Vi tror att 1 000-årsvariationen<br />
har viss betydelse.<br />
Vi tror inte att solfläcksvariationen<br />
har mer än marginell betydelse.<br />
Vi vet att den stora anhopningen<br />
av landmassor på norra<br />
halvklotet har betydelse därför<br />
att när den blir snötäckt reflekteras<br />
mycket av strålningen från<br />
solen.<br />
Vi vet att vattnets värmekoefficienter<br />
för kristallisation och<br />
Fig. 1a (bilden t.v.): Istider, från Nationalencyklopedien.<br />
Vänstra sidan av diagrammet visar fyra istider och fyra<br />
interglacialperioder (värmeperioder) under de senaste<br />
400 000 åren. Längst upp till vänster ses den pågående<br />
värmeperioden som snart kan förväntas övergå i en ny<br />
istid.<br />
Fig. 1b (bilden ovan): Istider och värmeperioder i iskärna<br />
(Vosdoc). Senaste värmeperiod (nutid) kan förväntas att<br />
snart övergå i en ny istid.<br />
4
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Istäckets utbredning i Europa under senaste istid<br />
(Sveriges geologiska undersökning, Uppsala). Mer än 300<br />
millioner människor i Europa måste flytta om isen når<br />
samma utbredning under nästa istid.<br />
upptining har stor betydelse.<br />
Vi anser att det samtidiga<br />
inträffandet av strålningsminima<br />
för 100 000-årsvariationen och<br />
41 000-årsvariationen är orsak<br />
till att istiderna varit tydligt<br />
periodiska under den senaste<br />
årmillionen.<br />
I min uppsats ISTIDEN<br />
NALKAS (<strong>Elbranschen</strong><br />
2010/4) har jag framhållit att<br />
flertalet författare som studerat<br />
dessa frågeställningar är överens<br />
om att astronomiska orsaker är<br />
av avgörande betydelse för uppkomsten<br />
av istider, men att man<br />
saknar en avgörande och enkel<br />
förklaring till att en samverkan<br />
av ett batteri av astronomiska<br />
parametrar genom någon hittills<br />
okänd kombination skulle<br />
kunna vidmakthålla istider i<br />
100 000 år, och dessemellan<br />
värmeperioder med en varaktighet<br />
av 10 000 år och långt mer.<br />
Efter noggrant övervägande<br />
vill jag komma med följande<br />
förslag till förklaring: (Detta<br />
kan jag göra utan stor risk därför<br />
att ingen nu levande människa<br />
kommer att få uppleva en istid!).<br />
1) Kurvor i Nationalencyklopedin<br />
som visar solintensitetens<br />
variationer under många hundra<br />
tusen år före, under och efter<br />
istider visar att istider och interglacialperioder<br />
inte orsakas<br />
av några större periodiska variationer<br />
i solens strålningsintensitet.<br />
2) Det finns inga som helst<br />
indikationer på att händelser i<br />
universum utanför vårt solsystem<br />
skulle ha orsakat periodiska<br />
istider.<br />
3) En enkel och logisk förkla -<br />
ring till att istider uppkommer<br />
är att genom en uppvärmningstid<br />
av ca 500 år (orsakad av<br />
samvariation av ett flertal strålningsparametrar)<br />
stiger de tropiska<br />
havens temperatur upp -<br />
emot 27 grader Celcius och en<br />
kraftig avdunstning sker. Som<br />
följd av detta omger sig planeten<br />
med tjocka molnlager, som<br />
lägger jordytan i skugga och<br />
medför häftig nederbörd och<br />
frost och glaciärbildning.<br />
Under många tusen år sker en<br />
kontinuerlig destillation av vatten<br />
över till kalla ställen på jordytan.<br />
Havsytans nivå sjunker<br />
kraftigt och vattnet lagras i glaciärer.<br />
4) Glaciärbildningen bör medföra<br />
att jordaxelns vinkel ändras<br />
något på grund av ändrad viktsfördelning,<br />
att jorden ”kränger”<br />
en smula i sin rotation (på engelska<br />
talar man om ”wobbling”)<br />
– och detta bör medföra<br />
att den nordliga isbildningen<br />
tenderar att flytta söderut och<br />
den södra norrut. Detta i sin<br />
tur bör medföra att glaciärbildningen<br />
på norra halvklotet utbreder<br />
sig söderut och på södra<br />
halvklotet norrut.<br />
5) Efter ca 100 000 års skugga<br />
och isbildning – med växlande<br />
nybildning och avsmältning –<br />
kommer strålningsvariablerna i<br />
fas för stark uppvärmning, och<br />
eftersom jämviktsläget för temperaturen<br />
på jordytan ligger<br />
några grader på plussidan, sker<br />
en långsam avsmältning av glaciärerna.<br />
När den närmar sig<br />
ett nytt jämviktsläge genom att<br />
snötäcket under somrarna smälter<br />
och inte längre reflekterar<br />
bort värmestrålningen, och<br />
strålningsvariablerna går i fas<br />
för uppvärmning, går jorden in<br />
i en interglacialperiod. När<br />
strålningsvariablerna för maximal<br />
strålning kommer i fas med<br />
varandra sker avsmältningen<br />
snabbare och en interglacial -<br />
period börjar. Under en sådan<br />
period reduceras kvarvarande<br />
glaciärer alltmer men tycks aldrig<br />
försvinna helt.<br />
6) Det är viktigt att inse att istider<br />
inte orsakas av mänskliga<br />
aktiviteter, trots att mänskliga<br />
aktiviteter kan påverka klimatet.<br />
På föregående sida återges en<br />
figur ur arbetet 2009 av Franzén,<br />
Qiu och Cropp, som visar<br />
kurvor av ”Magnetic suscep -<br />
tibi lity” (en temperaturindika-<br />
Figurerna nedan: Franzén och Cropp (2007) och Franzén Qiu och Cropp (2009). Solintensiteten varierar och blir särskilt<br />
låg (på grund av ”rymdstoft”) vart tusende år, vilket kan förmodas initiera en köldperiod och någon gång en istid (figuren<br />
t.v.).<br />
Figuren t.h. visar ”Magnetic susceptibility” i olika lager av lössjord (en temperaturindikator) under de senaste fem<br />
istiderna och värmeperioderna. Lagrens ålder stiger mot höger i diagrammet, varför tidsflödet går från höger till<br />
vänster. Mot slutet av varje värmeperiod stiger temperaturen under ca 500 år, sedan kommer istidspunkten, istiden<br />
börjar och temperaturen sjunker snabbt under 500 till 1 000 år, under vilken tid glaciären ökar med 3 000 mm per år där<br />
isen blir tjockast.<br />
5
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
tor) i lager av lössjord avsatta<br />
under många tusen år före, under<br />
och efter de senaste fem istiderna.<br />
Av kurvorna framgår<br />
att varje istid föregåtts av en<br />
global temperaturstegring under<br />
ca 500 år. Denna figur visades<br />
också i mitt föregående arbete<br />
ISTIDEN NALKAS (med<br />
en felaktig hänvisning ”Figuren<br />
t.v.” – skulle ha varit ”Figuren<br />
t.h.”). Av bilden och av arbetet<br />
framgår även att flera kurvor visar<br />
vad jag vill kalla ”klimat -<br />
paroxysmer” – d.v.s. snabba<br />
temperaturändringar med en<br />
varaktighet av flera hundra år –<br />
ett tecken på temperaturinstabilitet<br />
under övergången till istid.<br />
I mitt föregående arbete IS -<br />
TIDEN NALKAS har jag hävdat<br />
att om den nu pågående<br />
stegringen av jordens temperatur<br />
pågår i ytterligare 500 år<br />
kan vi räkna med att nästa istid<br />
tar sin början omkring år 2500.<br />
Om vi däremot måste räkna<br />
med att den nuvarande värmestegringen<br />
började när Lilla<br />
istiden slutade omkring år 1850<br />
måste man befara att nästa istid<br />
börjar redan omkring år 2360.<br />
Att den nu pågående värme -<br />
perioden genom en klimat -<br />
paroxysm skulle förlängas med<br />
ytterligare 500 eller 1 000 år är<br />
osannolikt med tanke på regelbundenheten<br />
med vilken tidi -<br />
gare istider infallit. Det är viktigt<br />
att inse att istider och<br />
interglacialer orsakas av rubbningar<br />
av jämvikten mellan<br />
enorma energiflöden som omger<br />
vår jord och att en ändring<br />
av pulsen för istider inte kan ske<br />
snabbt och utan mycket påtag -<br />
liga orsaker.<br />
Slutsatsen måste bli att största<br />
sannolikheten är att nästa istid<br />
börjar omkring år 2360 eller –<br />
med ökande risk – fram emot år<br />
2500.<br />
Dessa slutsatser, som grundar<br />
sig på otaliga noggranna iakt -<br />
tagelser och mätningar, och<br />
som framkommit efter år av<br />
samvetsgranna och försiktiga<br />
överväganden och bedömningar<br />
bör upplevas som skrämmande<br />
av alla förståndiga människor.<br />
De lägger ett tungt ansvar på<br />
alla utbildade människor i<br />
ledande ställning, särskilt politiker<br />
och statschefer. <br />
FIE – FÖRENINGEN FÖR INDUSTRIELL ELTEKNIK • www.fie.se<br />
Generationsskifte inom FIE<br />
– DET ÄR MED MYCKET STOR<br />
GLÄDJE jag har förmånen att få<br />
hälsa en så stor skara deltagare<br />
välkomna, inledde Sven-Åke<br />
Polfjärd FIE:s vårmöte och<br />
tekniska konferens.<br />
Han meddelade också att han<br />
nu stiger åt sidan som ord -<br />
förande och lämnar plats åt en<br />
yngre generation.<br />
Polfjärd framförde sin förhoppning<br />
att uppslutningen<br />
även i framtiden kommer att<br />
vara stor så att FIE:s verksamhet<br />
stärks till fromma för hela<br />
industrins och övriga verksamheters<br />
elfrågor.<br />
– Jag tror att tiden nu börjar<br />
RAPPORT:<br />
RUNE BJÖRNSTRÖM<br />
LULEÅ<br />
bli mogen för ett bredare sam -<br />
arbete mellan olika aktörer<br />
inom elområdet, ett samarbete<br />
för att ge stöd och hjälp i eltekniska<br />
frågeställningar. El behövs<br />
ju överallt för att samhället<br />
överhuvudtaget ska fungera.<br />
Kanske ger namnet Föreningen<br />
för Industriell Elteknik,<br />
FIE, i dag en något missvisande<br />
bild. Inom FIE finns numera<br />
många verksamheter som ligger<br />
långt ifrån den industriella<br />
medlemsgruppen.<br />
Elkrafttekniken i dag är inte av<br />
samma omfattning som tidigare<br />
och de rena elorganisationerna<br />
har under senare år krympt<br />
rejält.<br />
– I detta läge måste man<br />
ställa frågan om det finns plats<br />
för flera olika fora på teknik -<br />
området (FIE, SSG, SER, m.fl.<br />
och därutöver ett antal specialister).<br />
Personligen tror jag inte<br />
detta är hållbart, det finns en<br />
risk att det gör mer skada än<br />
nytta, sa Polfjärd.<br />
Det krävs ett djupare sam -<br />
arbete mellan aktörerna inom<br />
elteknikområdet och därför är<br />
det mycket glädjande för FIE<br />
att få in representanter för<br />
skogsindustrin i styrelsen.<br />
Nödvändigt med<br />
kompetensutveckling<br />
Dagens organisationer utarmas<br />
successivt på kompetens inom<br />
elområdet med förödande konsekvenser<br />
för både näringsliv<br />
och samhälle.<br />
– Från FIE:s sida insåg vi<br />
detta för mer än 10 år sedan<br />
och vi har också påtalat nödvändigheten<br />
av ökad utbildning<br />
och statusuppgradering för elpersonal.<br />
Men tyvärr har vi talat<br />
för döva öron. I dag råder skriande<br />
brist på den elkompetens<br />
Avgående ordföranden<br />
Sven-Åke Polfjärd tillsammans<br />
med tre FIEstudentskor<br />
från Yrkes -<br />
högskolan i Luleå. Från<br />
vänster Lisa Keskitalo,<br />
Annika Karlsson och Frida<br />
Johansson.<br />
6
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
FIE – FÖRENINGEN FÖR INDUSTRIELL ELTEKNIK • www.fie.se<br />
Föryngring av FIE:s styrelse. När veteranerna Stig Johansson, Tommy Hammarbäck och Lars-Ove Hansson lämnar styrelsen kliver<br />
bland andra ungdomarna Mikael Niklasson, Preemraff, och Jennica Simesgården, SSAB Oxelösund, in som nya styrelsemedlemmar.<br />
Dessutom tar Lars Skoglund, Sandvik över ordförandeskapet efter Sven-Åke Polfjärd som efter 10 år som ordförande nu varvar ner som<br />
vanlig styrelse ledamot.<br />
FIEs nya styrelse. Nedre raden från vänster: Jennica Simesgården, SSAB, styrelseledamot, Lars Skoglund, Sandvik,<br />
ordförande, Leif Nordlund, ABB, styrelsesuppleant, Lennart Mukka, MAF AB, styrelseledamot.<br />
Övre raden från vänster: Lars Wennberg, SSAB, styrelseledamot, Mikael Niklasson, Preemraff, styrelseledamot, Lars<br />
Nyström, Koteko, styrelseledamot, Sven-Åke Polfjärd, PO Elkonsult, styrelseledamot, Sven-Olof Renström, Midroc<br />
Electro, styrelsesuppleant, Ola Lövgren, SCA, vice ordförande, Jim Sjöström, Switchgear, styrelsesuppleant.<br />
På bilden saknas: Annika Agnesson, Outokumpu, styrelseledamot, Joakim Grafström, EIO, styrelseledamot, Martin<br />
Sandin, Uddeholm, styrelsesuppleant, Bo-Göran Ahl, Elektriska Nämnden, styrelsesuppleant, Gunnar Eneberg, Holmen<br />
Paper, styrelsesuppleant.<br />
som tidigare fanns. Och vem<br />
ersätter denna nödvändiga<br />
kompetens när det gäller el -<br />
säkerhet, upphandling, underhåll,<br />
riskanalyser och projekte -<br />
ring där det i dag finns organisationer<br />
med mycket dålig<br />
kompetens?<br />
FIE ser naturligtvis mycket allvarligt<br />
på detta och man anser<br />
att kunskapen i industrin är<br />
undervärderad.<br />
– Under hela min yrkes -<br />
karriär har man sagt att personalen<br />
är den bästa resursen men<br />
nu verkar man ha ändrat uppfattning<br />
bara för kortsiktig lönsamhet<br />
som i längden kan bli<br />
dyr, sa Polfjärd.<br />
Samhällsutvecklingen har<br />
accelererat i rasande fart med<br />
krav på ökad lönsamhet. Detta<br />
har inneburit att företagets<br />
bästa resurs, personalen, nu har<br />
ersatts med inhyrd arbetskraft<br />
från bemanningsföretag med<br />
folk som inte kan leda en organisation<br />
med ansvar för t.ex. elsäkerhetsfrågor,<br />
förmodligen<br />
inte heller skriva en kravspecifikation<br />
för inköp av komplexa<br />
elutrustningar. På sikt kan det<br />
Rune Björnström, tid -<br />
skriften <strong>Elbranschen</strong>s rapportör,<br />
och Lennart Mukka,<br />
styrelseledamot och<br />
ansvarig för konferensen,<br />
finns alltid på plats när det<br />
händer något hos FIE.<br />
Till höger: Lars Skoglund,<br />
Sandvik, valdes till ny ordförande<br />
för FIE.<br />
7
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
FIE – FÖRENINGEN FÖR INDUSTRIELL ELTEKNIK • www.fie.se<br />
Generaldirektör Elisabet Falemo, Elsäkerhetsverket, informerade om arbetet på verket<br />
och gav bland annat en lägesrapportering kring behörighetsfrågorna.<br />
innebära betydande kostnader<br />
för verksamheten. Det krävs<br />
personal med adekvat kompetens<br />
för sådana arbetsuppgifter.<br />
Sven-Åke Polfjärd framhöll<br />
också vikten av utbildning för<br />
alla som verkar inom den eltekniska<br />
sfären i industrin och<br />
detta gäller utbildning på i stort<br />
sett alla nivåer.<br />
– Men hittills har vi talat för<br />
döva öron när det gäller kompetensbortfallet,<br />
konstaterade<br />
Sven-Åke Polfjärd. Trots detta<br />
har FIE (då inte minst Rune<br />
Björnström) fortsatt att engagera<br />
sig i utbildningsfrågor och<br />
i december utexaminerades ytterligare<br />
en klass FIE-studenter<br />
(den sjätte i ordningen).<br />
– Vid examenshögtiden deltog<br />
jag, som traditionen bjuder,<br />
tillsammans med LKAB:s personaldirektör<br />
Grete Solvang-<br />
Stoltz. Samtliga deltagande företag<br />
liksom rektor och lärare<br />
lovordade FIE:s engagemang,<br />
poängterade Polfjärd.<br />
Liksom tidigare år var studenterna<br />
hett byte för samtliga närvarande<br />
företag.<br />
FIE i kommittéer<br />
och utskott<br />
Andra områden som också är<br />
mycket viktiga för FIE är arbetet<br />
inom SEK, där man har deltagit<br />
i tre kommittéer, samt<br />
engagemanget inom CIRED.<br />
FIE har också deltagit i EN:s<br />
tekniska utskott liksom att man<br />
deltar i ett utvecklingsprogram<br />
för riskanalysmodeller och beslutsprocesser<br />
inom region och<br />
distributionsnät (0,4-400 kV).<br />
Polfjärd fortsatte med att<br />
berätta att man under det<br />
gångna året har startat framtagning<br />
av ledningssystem för el -<br />
säkerhetsfrågor för speciellt<br />
medelstor och mindre industri<br />
där det finns stora brister i kunskapen.<br />
Sist men inte minst viktigt är<br />
de handböcker som FIE har<br />
tagit fram tillsammans med<br />
SEK. För HB 439 har arbetet<br />
med en reviderad upplaga påbörjats.<br />
Hur ser då<br />
framtiden ut?<br />
Hur svensk industri och samhället<br />
i övrigt kommer att se ut<br />
vet vi ingenting om men med<br />
ganska stor sannolikhet kommer<br />
el att behövas under<br />
överskådlig tid. Och det<br />
moderna samhället är oerhört<br />
elberoende.<br />
Vi vet också att risken för<br />
”cyberhot mot elkraftsystem”<br />
kan komma att öka i takt med<br />
ökad automatisering<br />
Vad skulle eventuellt kunna<br />
påverka elsytemen?<br />
• Insmygande av felaktiga börvärden<br />
i systemet kan ge upphov<br />
till generatorsvängningar<br />
med potentiellt katastrofala<br />
konsekvenser.<br />
• Överbelastning av transformator<br />
med risk för överslag,<br />
alternaivt att trafon brinner<br />
upp.<br />
• Falska larm som gör att driftpersonal<br />
vidtar felaktig åtgärd.<br />
En blackout i nordöstra USA<br />
förorsakades av att en hacker<br />
hade hittat en nattoperatör som<br />
i ett kontrollrum emellanåt gick<br />
ut på facebook från sin arbetsdator.<br />
Via personallista spårades<br />
sedan operatören och han fick<br />
en vänförfrågan från hackern.<br />
När han sedan gick ut på facebook<br />
från jobbet fick han en<br />
klickbar lustighet skickad till<br />
sig. Klicket innebar att hackern<br />
kunde komma åt kontrollsystemet<br />
och när operatören hade<br />
rast passade hackern på att<br />
öppna kritiska brytare i systemet<br />
och 61 000 MW produktion<br />
försvann. 55 millioner<br />
människor berördes och den<br />
ekonomiska förlusten uppskattades<br />
till 4 miljarder dollar<br />
– Andra exempel som om -<br />
talats är vattenförsörjning och<br />
styrning av trafikflöden där styrsystem<br />
för elnätet (SCADA)<br />
förr var separata men nu är<br />
sammankopplade med många<br />
andra system. Av kostnadsskäl<br />
är det nödvändigt att använda<br />
publika nät, men detta innebär<br />
också att det blir många fler<br />
angreppspunkter för cyber -<br />
attacker, framhöll Sven-Åke<br />
Polfjärd.<br />
Vad har vi lärt oss<br />
och vilka problem väntar?<br />
Vad har vi då lärt oss de senaste<br />
åren? Inte speciellt mycket, om<br />
man spetsar till det en aning.<br />
Förra vintern, som bjöd på tufft<br />
väder, orsakade mycket stora<br />
bekymmer med underhåll av<br />
kärnkraft, tågförseningar, fraktproblem,<br />
signalfel, nedrivna<br />
ledningar för att nämna några.<br />
Senaste vintern har varit snäl -<br />
lare i södra Sverige. Trots detta<br />
har kärnkraften stått stilla när<br />
den som bäst behövs. Signalfel<br />
och nedrivna ledningar har också<br />
förekommit.<br />
– Om man nu inte snarast tar<br />
tag i dessa problem kommer<br />
det på ganska kort sikt att få<br />
betydande konsekvenser för<br />
svensk industri och för hela<br />
samhället. Vi har ett berg av<br />
pensionsavgångar framför oss,<br />
då måste vi ha kompetent personal<br />
som kan ta över.<br />
Problemen finns någonstans i<br />
kedjan kravspecifikation, inköp,<br />
projektering, driftsättning och<br />
underhåll. Detta är förmodligen<br />
en kompetensfråga, vilket<br />
gör det än mer angeläget för<br />
FIE att fortsätta sitt engagemang<br />
i utbildningsfrågor.<br />
– Jag utgår från att FIE även i<br />
framtiden och i ännu högre<br />
grad än i dag kommer att engagera<br />
sig i de organ och organisationer<br />
som finns inom det<br />
elektrotekniska området för att<br />
kunna påverka. Det gäller t.ex.<br />
SEK:s tekniska kommittéer,<br />
Brandförsvarsföreningens elektriska<br />
nämnd (TU), riskanalysprojekt<br />
inom ELFORSK 2011-<br />
2015 och för FIE att vara<br />
remissinstans för myndigheter<br />
(Elsäkerhetsverket, Energimarknadsinspektionen<br />
m.fl.), sa Polfjärd.<br />
FIE kommer också vid behov<br />
att ta fram nya HB:er och nu -<br />
varande HB:er kommer att revideras<br />
när så bedöms nödvändigt.<br />
Beslut har fattats om revision<br />
och sådan pågår för HB<br />
439 dokumentation. Revision<br />
av HB 448 kopplingsutrustningar<br />
kommer sannolikt att<br />
påbörjas under 2012.<br />
Engagemanget i utbildningsfrågor<br />
fortsätter med oförminskad<br />
styrka. Ytterligare en klass<br />
FIE-studenter kommer att<br />
utexamineras 2013.<br />
Medlemsrekryteringen kom-<br />
Längst till vänster Filip Kuttner, EPLAN, och till höger<br />
Sven-Olov Renström, Midroc Electro, informerade om<br />
”metodik för standardiserad elkonstruktion”.<br />
8
®<br />
EURO SAFETYLINE<br />
Ljusbågsskyddade<br />
arbetskläder<br />
enligt klass 2 (IEC 61482-1-2)<br />
Skyddsjacka stl. 48-58<br />
Skyddshjälm med visir<br />
och hakskydd<br />
Skyddshandskar stl. 8-11<br />
Skyddsbyxa stl. 48-58<br />
Isolationsstövlar 18 kV<br />
stl. 37-46<br />
Kontakta oss för mer information<br />
0300-69 00 40 | www.euroenergy.se
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
FIE – FÖRENINGEN FÖR INDUSTRIELL ELTEKNIK • www.fie.se<br />
mer att intensifieras, ett måste<br />
för att skapa den ekonomi som<br />
krävs för alla olika engagemang<br />
som tyvärr inte är gratis.<br />
– Jag har sagt det tidigare<br />
men upprepar det igen för att få<br />
en levande och aktiv organisation<br />
är det oerhört viktigt att<br />
medlemmarna engagerar sig i<br />
FIE:s arbete och kommer med<br />
förslag till styrelsen och ställer<br />
frågor, poängterade Sven-Åke<br />
Polfjärd.<br />
Generationsskifte<br />
När Sven-Åke Polfjärd nu efter<br />
10 år som ordförande och 7 år<br />
även som vd för FIE AB ser tillbaka<br />
konstaterar han att det var<br />
ett våghalsigt beslut att påta sig<br />
rollen som ordförande för FIE<br />
som vid den tiden befann sig i<br />
stora svårigheter beroende på<br />
en rad olika omständigheter.<br />
Samarbetet med olika aktörer<br />
var mycket begränsat, ekonomin<br />
var ett bekymmer. FIE blev<br />
(vid den tiden) liksom bl.a.<br />
Kraftverksföreningen och Fjärrvärmeföreningen<br />
uppsagda från<br />
lokalerna hos Svensk Energi<br />
som behövde större utrymme. I<br />
och med detta förlorades den<br />
tjänst som utförde samtliga<br />
kanslitjänster (ekonomi, fakturering,<br />
medlemsregister m.m.)<br />
– Vi fick också vid något tillfälle<br />
ställa in vårt årsmöte och<br />
tekniska seminarium, minns<br />
Polfjärd.<br />
Polfjärd framhöll att han inför<br />
ett generationsskifte i styrelsen<br />
känner stor tillfredsställelse<br />
med det arbete som utförts<br />
inom FIE och en stolthet över<br />
att ha fått leda föreningen<br />
under så lång tid.<br />
– Och jag gläder mig verkligen<br />
över att vi nu åter är på<br />
banan som en respekterad sam -<br />
arbetspartner inom många<br />
organisationer. Nu hoppas jag<br />
verkligen bara att ett närmare<br />
samarbete mellan olika aktörer<br />
inom elområdet kan påbörjas.<br />
Ensam är inte stark nog i den<br />
verklighet vi lever i och kommer<br />
att leva i i framtiden. Själv<br />
lämnar jag inte helt FIE utan<br />
jag kommer att slutföra<br />
något/några uppdrag för kontinuitetens<br />
skull, deklarerade<br />
Sven-Åke Polfjärd. <br />
Tsunamin<br />
som av desinformatörer<br />
och desinformatriser har<br />
förvandlats till en kärnkrafts -<br />
olycka<br />
10
NU NÄR MAN BÖRJAR SE FACIT<br />
av tsunamin i Japan, kan man<br />
inte säga annat än att följderna<br />
för de havererade kärnkraftverken,<br />
trots utsläppen, egentligen<br />
blev det lilla problemet i<br />
förhållande till den enorma förödelse<br />
som själva tsunamin<br />
åstad kom.<br />
Ca 20 000 människor omkom,<br />
125 000 byggnader raserades<br />
liksom otaliga vägar,<br />
broar och fördämningar, elnät<br />
m.m. Hela infrastrukturen i en<br />
stor del av Japan förintades.<br />
Vad som då är märkligt är att<br />
rubrikerna om denna förödelse<br />
och de stora dödstalen ganska<br />
snart tonades ner för att i stället<br />
domineras av de havererade<br />
reaktorerna, som med sina<br />
måttliga utsläpp inte krävde ett<br />
enda dödsoffer och kontaminerade<br />
förhållandevis små areor<br />
jämfört med Tjernobyl.<br />
Det anmärkningsvärda med<br />
reaktorerna är snarare att de<br />
tack vare sin robusthet klarade<br />
naturkatastrofen bättre än allt<br />
annat. De klarade en jordbävning<br />
av sällan skådat slag med<br />
över 9 på Richterskalan och det<br />
behövdes en tsunami dubbelt så<br />
hög som hittills förväntats för<br />
att ge nådastöten. Men den gav<br />
ändå ganska begränsad effekt<br />
vilket framgår av nedanstående.<br />
Reaktorerna klarade<br />
jordbävningen<br />
Vad som faktiskt hände var att<br />
alla reaktorerna klarade jordbävningen<br />
utan problem. Alla<br />
styrstavar gick in i reaktor -<br />
härdarna och stoppade reaktionerna.<br />
Reservkraften gick igång<br />
när elnäten raserades och fortsatte<br />
kyla reaktorerna i de 40<br />
minuter det tog för tsunamin<br />
att nå land. Om tsunamin inte<br />
hade varit så oväntat kraftig,<br />
hade alla reaktorerna kunnat<br />
återstartas igen så snart elnätet<br />
blivit uppbyggt. Nu blev det<br />
inte så, utan en dubbelt så hög<br />
flodvåg som man kunde förutse<br />
slog öve alla fördämningar och<br />
dränkte reservkraftssystemen<br />
och slog ut kylsystemen. Trots<br />
att tre härdsmältor inträffade<br />
efter ytterligare några timmar<br />
förblev reaktorinneslutningarna<br />
i stort sett intakta och det smälta<br />
härdmaterialet stannade kvar i<br />
inneslutningarna. Här ser vi<br />
den stora skillnaden mellan lättvattenreaktorer,<br />
som de i Fukushima<br />
(och som är den helt<br />
dominerande typen överallt i<br />
världen), och den militära konstruktion<br />
som Tjernobyl är<br />
exempel på. Den senare blev<br />
överkritisk och flög bokstavligen<br />
i luften, varvid större delen<br />
av reaktorhärden blåste iväg<br />
över stora områden. Förloppet i<br />
en lättvattenreaktor är mycket<br />
beskedligare och utsläppen<br />
kring Fukushima beror på att<br />
man då och då var tvungen att<br />
lätta på trycket i inneslutning -<br />
arna och då frisläpptes även en<br />
del radioaktivt material. Dessa<br />
gaser innehöll även vätgas och<br />
det var den som i kontakt med<br />
luft blev explosiv och skapade<br />
den förödelse som man kan se.<br />
Men väl att märka så skedde<br />
dessa explosioner utanför reaktorinneslutningarna<br />
och bidrog<br />
i sig inte till de radioaktiva utsläppen.<br />
Utsläppen en tiondel<br />
av Tjernobyl<br />
Enligt IAEA, WHO m.fl. hade<br />
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Desinformationen<br />
om japankatastroferna<br />
Den största nyheten från Japan är att kärnkraften var så säker, vilket är<br />
allt annat än vad de svenska desinformationsmedierna har rapporterat.<br />
Lars Wiegert har studerat de officiella rapporterna om Fukushima och<br />
Tjernobyl och har referenser som styrker fakta i artikeln.<br />
LARS WIEGERT<br />
CIV. ING. “MED 37 ÅR I<br />
ELKRAFTENS TJÄNST”<br />
ca 50 personer avlidit 20 år<br />
efter Tjernobyl-olyckan, varav<br />
ca 30 tillhörde personal som<br />
rensade upp kring reaktorn.<br />
Man har uppskattat att teoretiskt<br />
sett kan 0,7 promille av<br />
befolkningen i närområdet<br />
avlida i cancer som följd av<br />
Tjernobyl. Det är knappt mätbart<br />
när man betänker att 22<br />
procent avlider i cancer av helt<br />
andra orsaker. Det är inte den<br />
bild som förmedlas i media,<br />
delvis av okunnighet och delvis<br />
i avsikt att skrämmas. Utsläppen<br />
kring Fukushima har av japanska<br />
myndigheter uppgetts till en<br />
tiondel av Tjernobyls. Ändå<br />
fortsätter överdrivna rubriker<br />
att strömma över oss, medan de<br />
20 000 verkliga dödsfallen mer<br />
eller mindre ignoreras. Faktum<br />
är att ingen hittills har dött på<br />
grund av strålning från Fukushima.<br />
Svenska reaktorer hade<br />
klarat samma händelse<br />
utan utsläpp<br />
Redan efter den berömda<br />
härdsmältan i Three Mile<br />
Island-olyckan för 33 år sedan,<br />
där ingen blev skadad och<br />
ingen behövde evakueras, kompletterades<br />
de svenska reaktorerna<br />
(och många andra) med<br />
filter, som innebär att avluftning<br />
av reaktorinneslutningarna<br />
kan ske via filter som absorberar<br />
radioaktiva ämnen ifall en<br />
härdsmälta skulle inträffa. Detta<br />
saknades i Fukushima. En förödande<br />
vätgasexplosion som i<br />
Fukushima kan inte heller ske<br />
här eftersom vätgasen blandas<br />
med luft först efter filtreringen,<br />
alltså utanför reaktorbyggnaden.<br />
Detta gäller samtliga<br />
svenska reaktorer även Barsebäck,<br />
som stängdes i okunnighet<br />
om hur säkra dessa två reaktorer<br />
egentligen var. På samma<br />
sätt kan man undra över hur<br />
mycket kunskap som låg bakom<br />
det tyska beslutet att stänga<br />
reaktorer, som även de är konstruerade<br />
för att klara en jordbävning.<br />
Och vem kan inbilla<br />
sig en tsunami långt in på det<br />
europeiska fastandet? Om man i<br />
Tyskland gjort tvärtom och i<br />
stället ersatt sin kolkraft med<br />
kärnkraft så skulle en miljon<br />
människor under en generation<br />
kunna slippa att dö i förtid på<br />
grund av cancer<br />
Vad är ”nyhetsvärde”?<br />
Fakta väger inte tungt för de<br />
anses inte ha ”nyhetsvärde”.<br />
Det är beklämmande att de<br />
20 000 som dödades av tsunamin<br />
förlorade sitt nyhetsvärde<br />
efter så kort tid. Men några<br />
ganska få eventuella dödsfall på<br />
grund av kärnkraft har nyhetsvärde<br />
hur länge som helst.<br />
För de skrämmer och det kan<br />
man tydligen leva gott på. De<br />
som så gärna tar på sig rollen<br />
att skrämmas borde betänka att<br />
de också tar på sig ett stort ansvar<br />
för att många mår illa av sin<br />
rädsla för allt vad strålning heter<br />
och det helt i onödan. <br />
Denna artikel har tidigare också<br />
publicerats på Newsmill.<br />
Svenska reaktorer (som det våldstängda Barsebäcksverkets)<br />
hade klarat samma händelse utan utsläpp.<br />
11
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Kom och köp<br />
konserverad gröt!<br />
Allting går att sälja med mördande<br />
reklam. Också den värdelösa och<br />
impotenta vindkraften. Men snart<br />
är nog sötegrötsdagarna över för<br />
exploatörer och markägare.<br />
Bubblan är på väg att spricka och<br />
2012 kan komma att bli ett tufft år<br />
för vindkraften. Läs Jonny Fagerströms<br />
och Björn Törnvalls analys.<br />
<strong>Artikeln</strong> har också varit publicerad<br />
på Newsmill.<br />
12
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Många konkurser väntar<br />
i vindkraftsbranschen<br />
Föreningen Svenskt Landskapsskydd framhåller att läget nu är mycket kärvt för de<br />
vindelsproducenter som inte kan klara sig vidare på gamla leveransavtal som hade<br />
betydligt högre priser.<br />
VINDKRAFTSBRANSCHEN OCH<br />
LRF gör allt vad man kan för<br />
att med mördande reklam sälja<br />
andelar eller hela vindkraftverk<br />
till kommuner, kooperativ, lantbrukare<br />
och intet ont anande<br />
privatpersoner. Lobbyorgani -<br />
sationen Svensk Vindenergi<br />
understödjer genom att smörja<br />
politiker och media medan<br />
LRF:s konsulter lydigt repeterar<br />
dogmerna. Vem tar ansvaret för<br />
de råd man ger? Kom och köp<br />
konserverad gröt!<br />
Vindindustrin är olönsam<br />
trots alla bidrag<br />
Vindindustrin har de senaste<br />
månaderna i flera media bekräftat<br />
att vindkraften är olönsam<br />
trots alla bidrag. Med dagens<br />
el- och certifikatspriser blir<br />
ersättningen endast 40-45<br />
öre/kWh. Det krävs minst 60-<br />
65 öre i ersättning per kWh för<br />
att det ska gå jämnt ut, d.v.s.<br />
det blir en förlust på 20-25 öre<br />
per producerad kWh. Ett läge<br />
som gällt sedan försommaren<br />
2011. Marknadens framtids -<br />
bedömning ger samma bild i<br />
terminspriserna för de närmaste<br />
åren. Det är nu ett mycket kärvt<br />
läge för de vindelsproducenter<br />
som inte kan klara sig vidare på<br />
gamla leveransavtal med betydligt<br />
högre priser.<br />
Vindkraftsägarna<br />
tvingas i konkurs<br />
När vindkraftsägarna inte längre<br />
klarar av att betala sina kostnader<br />
tvingas de i konkurs. Då<br />
kommer en ny marknad att<br />
öppnas vilket kan leda till förändrade<br />
villkor för hela branschen.<br />
Det kommer sannolikt<br />
att bli en hel del räknande på<br />
olika anbud till konkursförvaltare<br />
framöver. Dessas uppgift är<br />
att försöka rädda så mycket som<br />
möjligt till kreditorerna av konkursboets<br />
eventuella värde,<br />
främst genom att försöka hitta<br />
nya ägare till verken. Mindre<br />
kapitalstarka spekulanter göre<br />
sig dock icke besvär, de hittar<br />
troligen inte någon extern<br />
finansiering.<br />
Det finns säkert en del större<br />
aktörer som kan göra klipp när<br />
”cash is king”, men de som<br />
känner marknaden kan också<br />
värdera riskerna. De kommer<br />
därför att se till att ha mycket<br />
breda säkerhetsmarginaler för<br />
sina eventuella investeringar vilket<br />
hårt pressar möjligheten att<br />
få ut några större värden ur<br />
konkursbon. Varken elpriserna<br />
på marknaden eller vindkraftverkens<br />
effektivitet blir högre av<br />
krisen men nivån för att uppnå<br />
”break-even” sänks för de aktuella<br />
verken när ägarna och bankerna<br />
väl har tvingats ta de<br />
stora smällarna i konkurserna.<br />
Slagsmålet om byggbar<br />
mark upphör<br />
En ny prisnivå för markarrenden<br />
kommer att etableras när<br />
nya ägare av verken träder till.<br />
De gamla avtalen avslutas i konkursen<br />
och slagsmålet om<br />
byggbar mark som tidigare drivit<br />
arrendepriserna upp genom<br />
molnen kommer rimligen inte<br />
att fortsätta. Arrendeersätt -<br />
ningen kommer troligen att<br />
närma sig markens ”normala”<br />
avkastningsnivå vilket bör dämpa<br />
intresset för att hyra ut mark till<br />
vindkraften. Markägarna kommer<br />
samtidigt till större insikt<br />
om sin egen exponering för<br />
ekonomiska risker. Detta kommer<br />
att innebära större och mer<br />
realistiska krav på buffertar för<br />
det solidariska ansvaret för de<br />
Om författarna:<br />
Jonny Fagerström (officer) och Björn Törnvall (f.d. bankdirektör)<br />
är skribenter och medieansvariga i Föreningen Svenskt Landskaps -<br />
skydd.<br />
13
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
mycket höga avvecklingskostnaderna<br />
för vindkraftverk.<br />
Vindkraftverk och tillståndsgivna<br />
byggrätter minskar i<br />
värde när låga elpriser och mer<br />
än halverade värden på elcertifikat<br />
tvingar många att försöka<br />
sälja av tillgångar för att kunna<br />
visa svarta siffror i rapporterna.<br />
Vindkraftstroende kommunpolitiker<br />
kommer inte längre att<br />
kunna motivera sina ”gröna”<br />
investeringsplaner inför alltmer<br />
skeptiska väljare, när det finns<br />
tydliga exempel på att vindkraften<br />
är en verklig högriskmarknad.<br />
Sveriges elöverskott väntas<br />
öka till 25 TWh utan vindkraften<br />
vilket kommer att hålla<br />
elpriset lågt. Nya vindkraftverk<br />
kommer fortsatt att vara olönsamma<br />
och närmast omöjliga<br />
att finansiera via banksystemet.<br />
Troligen kommer även nät -<br />
ägande elbolag att ytterligare<br />
dra öronen åt sig inför de<br />
mycket kostnadskrävande inves -<br />
teringar i lokal-, regional- och<br />
stamnät som vindbolagen kräver,<br />
men som de inte kan eller<br />
vill betala själva. 2012 kommer<br />
sannolikt att bli ett mycket<br />
omskakande år för många i den<br />
bidragsdrivna svenska vindkraftsbranschen.<br />
<br />
Vindkraftsbranschen har kollapsat<br />
Jonny Fagerström och Björn Törnvall har sedan ovanstående artikel skrevs hunnit att i GP<br />
avverka en giftig debattrunda med Annika Helker Lundström, vd Svensk Vindenergi, och Annika<br />
Qarlsson (c). <strong>Elbranschen</strong>s redaktion kan inte underlåta att delge läsarna valda stycken ur de<br />
båda debattörernas slutreplik till de vindkraftstroende damerna.<br />
VINDKRAFTEN BEHÖVS INTE<br />
eftersom Norden är på väg mot<br />
ett stort överskott av el, skriver<br />
de båda debattörerna, representanter<br />
för Svenskt Landskaps -<br />
skydd. Och vindkraften är inte<br />
heller något energisystem utan<br />
ett finansiellt system för överföring<br />
av elkundernas pengar<br />
till vindindustrin och LRF:s<br />
markägare, en mycket träffande<br />
beskrivning, tycker <strong>Elbranschen</strong>.<br />
Men systemet har nu<br />
kollapsat, menar Johnny Fagerström<br />
och Björn Törnvall, och<br />
konsekvenserna lär inte dröja.<br />
Vindindustrin och centern är<br />
intimt sammankopplade i sin<br />
målsättning att med mångmiljardsubventioner<br />
bygga sönder<br />
det svenska landskapet med vind -<br />
industriområden. Det handlar<br />
om tusentals vindkraftverk.<br />
150 000 människor riskerar att<br />
få sin livsmiljö förstörd.<br />
Vindindustrin tigger<br />
ytterligare subventioner<br />
I ett öppet och självömkande<br />
brev till regeringen beskriver<br />
vindindustrin hela branschen<br />
som konkursmässig. Hela branschen<br />
blöder, tillstår man, branschen<br />
riskerar att falla samman,<br />
befintliga vindkraftverk klarar<br />
inte sina egna kostnader, ingen<br />
kalkyl går att räkna hem.<br />
En bifogad kalkyl visar att<br />
varje vindkraftverksägare måste<br />
skjuta till nästan 2 miljoner kronor<br />
per verk och år för att gå<br />
runt. Branschen kräver nu ännu<br />
mer subventioner samtidigt<br />
som man med alla medel smutskastar<br />
alla andra kraftproducenter.<br />
När så även Kungliga<br />
Vetenskapsakademiens (KVA)<br />
energiutskott i en skarp artikel i<br />
SvD den 22/4 vetenskapligt<br />
sågade hela vindkraftssatsningen<br />
har ridån fallit ännu tyngre över<br />
branschen.<br />
Då är det inte konstigt att de<br />
vindkraftskramande damerna<br />
blir hysteriska..<br />
Obegripligt utfall<br />
mot kärnkraften<br />
Annika Qarlssons (c) gör i ett<br />
desperat och obegripligt inlägg<br />
utfall mot kärnkraften men då<br />
ska man minnas att det främst<br />
är centerns ändrade hållning<br />
som har banat väg för ny<br />
kärnkraft. Vad var Qarlssons<br />
roll i detta, frågar sig Fagerström<br />
och Törnvall, och påminner<br />
om Gunnar Hedlunds ut -<br />
talande att centern alltid har<br />
velat och alltid kommer att<br />
vela…<br />
Kärnkraften är inte<br />
subventionerad<br />
Man framhåller också att påståendet<br />
om subventioner till<br />
kärn kraften är grundfalskt.<br />
Kärn kraften har flera gånger<br />
om burit sina kostnader, inte<br />
minst genom den särskilda<br />
effektskatten på som bara den<br />
dragit in över hundra miljarder<br />
till statskassan. Man måste förstå<br />
att bara för att staten engagerar<br />
sig i en verksamhet så är<br />
inte detta automatiskt en subvention.<br />
Även när det gäller den finska<br />
reaktorn kommer centern med<br />
påhittade uppgifter, sannolikt<br />
hämtade direkt från vindlobbyn.<br />
Det är rätt att reaktorbygget<br />
är försenat på grund av att<br />
det är den första reaktorn i sitt<br />
slag och att bygget är fördyrat<br />
till ca 50 miljarder kronor, men<br />
även om det stiger till 80 miljarder<br />
kronor så kommer det<br />
ändå inte att bli dyrare än vindkraftsel.<br />
Reaktor nummer två<br />
byggs i Frankrike och nummer<br />
tre och fyra i Kina. Priset sjunker<br />
hela tiden.<br />
Vindindustrin<br />
tar inget ansvar för<br />
elanvändarna<br />
Debattörerna avslutar med att<br />
poängtera att Annika Helker<br />
Lundström och Svensk Vind -<br />
energi saknar kompetens att bedöma<br />
KVA:s slutsatser. Svensk<br />
Vindenergi är en organisation<br />
som har till uppgift att maxi -<br />
mera vinster och subventioner<br />
för vindindustrins intressen. De<br />
har inte för avsikt att ta något<br />
ansvar för Sveriges konkurrens -<br />
kraft eller för de svenska elkunder<br />
som ska stå för notan. <br />
Slå vakt om yttrandefriheten!<br />
Annonsera i branschens oberoende informationskanal!<br />
14
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Hönan eller ägget?<br />
Debatten om koldioxid och klimat har pågått i <strong>Elbranschen</strong> i väsentligt mer än ett decennium<br />
och den fortsätter. Helt bortsett från mänskliga utsläpp av livets gas är kärnfrågan egentligen<br />
vad som kommer först, hönan eller ägget, koldioxidökningen eller en naturlig uppvärmning av<br />
haven, något som frigör koldioxid.<br />
EN VETENSKAPLIG DEBATT kan<br />
tillfälligt förlora aktualitet men<br />
den kan sällan anses vara helt<br />
avslutad. Nya fakta läggs till<br />
tidigare kunskaper och emellanåt<br />
behöver vi påminnas om<br />
data som glömts bort eller vars<br />
värde inte insetts tidigare. I klimatdebatten<br />
är ett långt perspektiv<br />
av central betydelse för<br />
att förstå vad som är variabilitet,<br />
trend eller verklig förändring.<br />
Nu har många prognoser om<br />
det framtida klimatet baserats<br />
på information om de senaste få<br />
årtiondena och på teori. Klimatet<br />
blev varmare under 1980-<br />
och 1990-talen men denna<br />
uppvärmning bör inte användas<br />
för en extrapolation in i fram -<br />
tiden.<br />
Orsakerna till klimatets förändringar<br />
har ofta diskuterats<br />
och då främst sedan 1970-talet.<br />
Många debattörer har under<br />
dessa år hävdat att ämnet inte<br />
längre behöver diskuteras då<br />
rapporter från IPCC (Inter -<br />
governmental Panel on Climate<br />
Change) visar att det är människans<br />
utsläpp av CO 2 , som styr<br />
klimatet. Sambandet är dock<br />
inte helt tydligt. I en del länder<br />
anses betydelsen av CO 2 nu -<br />
mera vara tveksam.<br />
Många faktorer<br />
styr klimatet<br />
Klimatet är ett resultat av en<br />
samverkan mellan många faktorer.<br />
Genom att hårddra effekten<br />
av en enda faktor som t.ex.<br />
CO 2 , kan en annan faktor framstå<br />
som betydelselös. En del har<br />
velat tolka den avmattade uppvärmningen<br />
efter ca år 2000<br />
som bevis på att klimatet inte<br />
påverkas av den kontinuerligt<br />
stigande koncentrationen av<br />
CO 2 medan andra menar att<br />
bristen på temperaturstegring<br />
under drygt 10 år inte ska övertolkas<br />
och att uppvärmningen<br />
snart kommer att fortsätta. Det<br />
är emellertid tydligt att fler faktorer<br />
än CO 2 har betydelse.<br />
En observerad frånvaro av<br />
stigande temperatur kan t.ex.<br />
WIBJÖRN KARLÉN<br />
PROFESSOR EMERITUS,<br />
UPPSALA<br />
bero på en liten förändring i<br />
solens strålning, lite mer moln<br />
eller på att klimatet inte är fullt<br />
så känsligt för mängden CO 2 i<br />
atmosfären som en del hävdat.<br />
En markant temperaturstegring<br />
i Sverige på 1930-talet<br />
finns dokumenterad av SMHI,<br />
men denna uppvärmning beaktas<br />
oftast inte i diskussioner om<br />
temperaturens förändringar<br />
under 1900-talet. Nyligen har<br />
en varm period på Island under<br />
1930-talet avfärdats av meteorologer<br />
vid NASA. Man har<br />
korrigerat data från Island<br />
genom att avlägsna värden med<br />
hög temperatur vid denna tid.<br />
Därmed visar (de korrigerade)<br />
dataserierna från Island en<br />
trend liknande den som IPCC<br />
hävdar.<br />
Avsmältning<br />
rapporterades redan<br />
på 1930-talet<br />
Sverige är, sett i ett globalt perspektiv,<br />
ett litet område och<br />
temperaturen för detta land kan<br />
självklart inte anses ge en indikation<br />
på förändringar i den<br />
globala temperaturen. Men<br />
motsvarande data för ett antal<br />
områden visar ungefär samma<br />
trend. Information som visar<br />
att det inte är fråga om några<br />
enstaka dåliga temperaturobservationer<br />
kan hittas i tidnings -<br />
artiklar från 1930-talet, där<br />
uppvärmningen på Svalbard<br />
(Arktis) beskrivs i termer liknande<br />
dem som använts under<br />
de senaste, varma åren och som<br />
medförde snabb avsmältning<br />
omkring 1940. Dock försvann<br />
inte glaciärerna. Inte heller påverkades<br />
flora och fauna allvarligt.<br />
I många områden inföll en<br />
värmetopp omkring 1940. För<br />
andra områden inföll värme -<br />
perioden några år tidigare eller<br />
senare. Även om tiden varierar<br />
något var klimatet för ett antal<br />
områden på jorden ungefär lika<br />
varmt omkring 1940 som det är<br />
nu. Några vintermånader under<br />
kriget var vädret i Europa emellertid<br />
extremt kallt men årens<br />
medeltemperatur var ändå hög.<br />
Observera att denna uppvärmning<br />
inträffade innan man började<br />
använda olja i någon större<br />
omfattning, varför människans<br />
bidrag med CO 2 inte kan ha<br />
varit en orsak av betydelse. En<br />
eller flera andra faktorer måste<br />
ha influerat klimatet påtagligt.<br />
Hög CO 2 -koncentration<br />
omkring 1940<br />
En ovanligt hög koncentration<br />
av CO 2 i atmosfären omkring<br />
1940 har registrerats av forskare<br />
som använt en gammal metod<br />
för uppmätning av mängden<br />
CO 2 . Den höga koncentrationen<br />
i atmosfären är intressant<br />
då den kanske visar att det trots<br />
allt finns ett visst samband mellan<br />
CO 2 och klimat. När havs -<br />
ytor värms upp avger dessa<br />
CO 2 . De är sannolikt att haven<br />
avgav stora mängder CO 2 när<br />
de värmdes upp under 1930-<br />
talet. Många som är engagerade<br />
i frågan om CO 2 och klimat avfärdar<br />
alla dessa observationer<br />
som utfördes med en äldre,<br />
mindre pålitlig metod. De för -<br />
litar sig helt på den modell för<br />
ökande koncentration av CO 2<br />
som IPCC presenterat och som<br />
inte visar markant ökad koncentration<br />
förrän på 1950-talet.<br />
Den globala temperaturen har<br />
stigit sedan 1880-talet, något<br />
som ibland tolkas som ett resultat<br />
av människans utsläpp av<br />
CO 2 . Man förbiser ofta uppvärmningen<br />
på 1930-talet. Beaktas<br />
temperaturen sedan<br />
1700-talet visar de få dataserier<br />
som finns ingen trend och sett<br />
över tusentals år visar klimatet<br />
en sjunkande temperatur.<br />
Konsensus har fått<br />
ersätta fakta<br />
Långa dataserier (1 000-tals år)<br />
visar att varma perioder har<br />
förekommit vid upprepade tillfällen.<br />
Anger man temperatur -<br />
ökning som en förändring mellan<br />
en kall period och en varm<br />
kan man visa att klimatet blivit<br />
varmare under ett antal begränsade<br />
perioder.<br />
I diskussionen om klimatet<br />
hävdar en del att denna är avslutad<br />
och att konsensus visar<br />
att människans utsläpp av CO 2<br />
kommer att leda till fortsatt<br />
uppvärmning om inte utsläppen<br />
reduceras påtagligt (konsensus<br />
innebär att ett dominerande<br />
antal inom en grupp stödjer en<br />
åsikt). Begreppet konsensus har<br />
fått ersätta fakta. Tyvärr anser<br />
många att antalet individer som<br />
stöder en tro bevisar att åsikten<br />
är korrekt. Men, finns det fakta<br />
som visar att CO 2 har haft en<br />
dominerande betydelse för klimatet?<br />
Att koldioxidhalten i<br />
atmosfären ökat något bevisar<br />
inte att denna är en orsak till<br />
dessa förändringar. Det har blivit<br />
varmare under bl.a. 1900-<br />
talet men orsaken är inte nödvändigtvis<br />
CO 2 . Det kan vara så<br />
att en uppvärmning medförde<br />
att haven avgav CO 2 och därmed<br />
höjde koncentrationen.<br />
Astronomiska data visar att<br />
solens aktivitet i grova drag<br />
överensstämmer med klimatet<br />
som det är känt från långa klimatserier.<br />
Den ensidiga satsningen på<br />
forskning om klimat och CO 2<br />
har varit kostsam. Tyvärr har<br />
arbetet inte lett till att man nu<br />
bättre förstår koldioxidens<br />
eventuella betydelse för klimatet.<br />
Den ensidiga satsningen på<br />
CO 2 har medfört att man tyvärr<br />
har avstått från forskning om<br />
andra möjliga orsaker till förändringar<br />
i klimatet. <br />
15
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Nils Göran Sjöstrand, professor emeritus vid avdelningen för nukleär teknik, Chalmers tekniska högskola,<br />
har tilldelats E. P. Wigner Reactor Physicist Award från American Nuclear Society.<br />
Fin utmärkelse till svensk kärntekniker<br />
Nils Göran Sjöstrand, professor<br />
emeritus vid avdelningen<br />
för nukleär teknik, Chalmers<br />
tekniska högskola, har tilldelats<br />
en av de finaste utmärkelser<br />
som finns inom kärnteknik -<br />
området, E. P. Wigner Reactor<br />
IMRE PÁZSIT<br />
PROFESSOR I NUKLEÄR<br />
TEKNIK VID CHALMERS<br />
Physicist Award från American<br />
Nuclear Society. Priset instiftades<br />
1990 av reaktorfysikdivisionen<br />
(Reactor Physics Division)<br />
inom ANS för att hedra individer<br />
som har gjort mycket framstående<br />
insatser inom reaktor -<br />
fysiken. Priset har fått namn<br />
efter den framlidne ungersk -<br />
födde amerikanske fysikern och<br />
nobelpristagaren Eugene P.<br />
Wigner, en pionjär som gjort<br />
utomordentliga insatser för utvecklingen<br />
av reaktorteknik och<br />
praktiska tillämpningar av kärntekniken.<br />
Han var också första<br />
mottagaren av priset.<br />
Artikelförfattaren Imre Pázsit (längst till höger), nuvarande professor vid Nukleär teknik, öppnar ceremonin. Bakom Nils<br />
Göran står hans familj.<br />
16
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Metod för bestämning av<br />
underkritisk reaktivitet<br />
Nils Göran Sjöstrand fick priset<br />
för sina banbrytande insatser<br />
inom reaktor- och neutronfysik<br />
och för att han byggde upp<br />
grund- och forskarutbildning<br />
inom reaktorfysik vid Chalmers,<br />
som därmed blev ensam om<br />
detta i Sverige under en lång<br />
tid, eftersom KTH sysslade mer<br />
med neutronfysik för grundforskning.<br />
Uppsala hade ingen<br />
verksamhet alls inom reaktor -<br />
fysik.<br />
Nils Görans viktigaste insats<br />
inom forskning är en metod för<br />
bestämning av underkritisk<br />
reaktivitet i reaktorhärdar, den<br />
s.k. area-ratio-metoden, som<br />
framgent kallas Sjöstrand-metoden<br />
i litteraturen. Det handlar<br />
om mätning av reaktivitet i<br />
reaktorhärdar under uppstart<br />
medan härden fortfarande är<br />
underkritisk och neutronbalansen<br />
kräver en extern källa som<br />
ständigt skjuter in neutroner till<br />
härden.<br />
Nils Göran publicerade en<br />
artikel om sin metod 1956 i<br />
Arkiv för fysik, och arbetet var<br />
en del av hans doktors -<br />
avhandling. En annan insats,<br />
som han gjort tillsammans<br />
med den framstående fysikern<br />
Guy von Dardel, halvbror till<br />
Raoul Wallenberg, var en teoretisk<br />
härledning och expe -<br />
rimentell bekräftelse av den<br />
s.k. diffusionskylningseffekten,<br />
som spelar en viktig roll<br />
vid neutronmätningar i reaktorer.<br />
Nils Göran var tillförordnad<br />
professor vid Chalmers 1960<br />
vid den då nyligen bildade<br />
Institutionen för reaktorfysik,<br />
och han blev utnämnd av rege -<br />
ringen med fullmakt som professor<br />
1961.<br />
Nils Görans arbete har<br />
fått tusentals referenser<br />
<strong>Artikeln</strong> om area-ratiometoden<br />
i Arkiv för fysik, Nils<br />
Görans mest kända arbete, är<br />
en kuriositet i sig själv. Den har<br />
fått tusentals referenser genom<br />
åren. Och då måste man lägga<br />
till att Arkiv för fysik på den<br />
tiden inte var någon internationell<br />
tidskrift, utan en svensk<br />
nationell tidskrift. Det är väldigt<br />
sällan en artikel i en<br />
inhemsk tidskrift får sådan<br />
spridning. Men det finns skandinaviska<br />
traditioner på området.<br />
Inom forskningsområdet<br />
atomära kollisionskaskader har<br />
ett flertal artiklar publicerade i<br />
”Det Kongelige Danske Viden -<br />
skab-Selskab” av efterträdare<br />
till Niels Bohr blivit lika mycket<br />
citerade. Man kan också lägga<br />
till att Arkiv för fysik senare blev<br />
Physica Scripta, utgiven gemensamt<br />
av fyra nordiska länders<br />
vetenskapsakademier, med<br />
Kungliga Vetenskapsakademien<br />
som huvudman. För ett par år<br />
Några av deltagarna i samspråk. Från vänster: Imre Pázsit, dr. Dinesh Sahni, professor Piero Ravetto, Nils<br />
Göran Sjöstrand och längst till höger Alf Sjölander, professor emeritus i Teknisk fysik.<br />
17
<strong>Elbranschen</strong> 1/2012<br />
Dinesh Sahni från BARC, Mumbai, Indien, berättar om samarbetet med Nils Göran.<br />
sedan gick tidskriften över till<br />
brittiska Insitute of Physics<br />
Publishing, IoP, med huvudsäte<br />
i London.<br />
Ger tillgång till hundra<br />
gånger mer kärnbränsle<br />
Det är också intressant att cite -<br />
ringsfrekvensen avtar för alla<br />
artiklar efter några år eller<br />
åtminstone några decennier,<br />
men Nils Görans artikel från<br />
1956 är mycket flitigt citerad<br />
även i dag. Detta beror på att<br />
ett nytt, stort och viktigt<br />
tillämpningsområde kom till<br />
för metoder att mäta reaktivitet<br />
i underkritiska system med en<br />
neutronkälla (som är målet<br />
med area-ratio-metoden),<br />
nämligen acceleratordrivna -<br />
underkritiska system (ADS)<br />
som föreslås för transmutationsteknik,<br />
d.v.s. att kunna<br />
både neutralisera hög aktivt<br />
avfall och använda fissilt<br />
material som dagens reaktorer<br />
inte kan använda, nämligen<br />
U-238 och torium. Om man<br />
utnyttjar dessa ämnen får man<br />
tillgång till en faktor 100 mer<br />
kärn bränsle och kan samtidigt<br />
använda vad man i dag kallar<br />
avfall som en viktig resurs.<br />
Det finns flera stora internationella<br />
projekt inom om -<br />
rådet, t.ex. EU-projektet<br />
FREYA, där även Chalmers<br />
deltar. Här under söker man<br />
metoder för kontinuerlig<br />
övervakning av reaktivitet<br />
med area-ratio-metoden som<br />
ett av de viktigaste alternativen.<br />
Prisutdelning<br />
i Göteborg<br />
Priset överlämnas vanligen vid<br />
ANS årsmöte i juni, där det anordnas<br />
en ”Honors and Awards<br />
Luncheon”, där ANS president<br />
delar ut de olika utmärkelserna.<br />
Eftersom Nils Göran inte<br />
kunde åka till USA på grund av<br />
sin ålder, överlämnades priset i<br />
Göteborg på senhösten.<br />
Dr. Dimitrios Cokinos, ordförande<br />
för Honors and Awards<br />
Comittee vid ANS reaktorfysikdivision<br />
kom till Göteborg.<br />
Prisceremonin följdes av middag.<br />
Förutom Dimitrios Cokinos,<br />
kom två professorer från<br />
utlandet, Piero Ravetto, från<br />
Politecnico di Torino, tillika<br />
medlem av ANS Reaktorfysikdivisions<br />
Executive Committee,<br />
och Dinesh Sahni, Bhabha Atomic<br />
Research Centre i Mumbai,<br />
Indien. Den senare en långvarig<br />
samarbetspartner till Nils<br />
Göran som kommit för att<br />
övervara ceremonin. Chalmers<br />
ledning representerades av<br />
förste vicerektorn Mats Viberg<br />
och prefekten vid Avdelningen<br />
Teknisk fysik, Peter Apell. Kolleger,<br />
gamla elever och Nils<br />
Görans familjemedlemmar var<br />
också närvarande.<br />
Det är första gången som<br />
svenska insatser inom reaktor -<br />
fysik får en sådan fin utmär -<br />
kelse.<br />
<br />
Läs tidigare utgåvor på <strong>Elbranschen</strong>s nätplats!<br />
www.<strong>Elbranschen</strong>.nu<br />
18
ELBRANSCHENS BLÅ-GULA SIDOR<br />
Apparatskåp<br />
Hinderljus<br />
Kabelskydd och<br />
kabelskyddsrör<br />
Ensto Control Oy,<br />
Sverige<br />
Västberga Allé 5, 126 30 Hägersten<br />
Tel. 08-556 309 00 • Fax 08-556 309 35<br />
www.ensto.com<br />
Apparatlådor i plast och plåt<br />
Batteriladdare<br />
Halogen alternativt LED<br />
för 24/48 VDC, 230 VAC<br />
TYKOFLEX AB<br />
Box 614, 135 26 Tyresö<br />
Tel. 08-505 949 00, fax 08-742 30 01<br />
www.tykoflex.se<br />
Kjulamon 6, 635 06 Eskilstuna<br />
Tel 016-541 00 00 • Fax 016-541 00 01<br />
www.wavin.se<br />
Eslöv, 0413-54 12 10<br />
LINDMARK<br />
ELECTRIC AB<br />
Fukt- och vibrationståliga<br />
BATTERILADDARE<br />
Tel. 08-85 45 30<br />
Instrument<br />
Märksystem<br />
www.lindmarkelectric.se<br />
Betonghus<br />
KOMPLETTA BETONGHUS<br />
till<br />
Transformatorstationer<br />
Ställverksbyggnader<br />
Nätstationer<br />
Transformatorfundament<br />
Övriga Betongfundament<br />
www.euroenergy.se • Tel. 0300-69 00 40<br />
Ett brett sortiment av analoga och<br />
digitala instrument, m.m.<br />
Last- och säkringslastbrytare<br />
Box 347, 651 08 KARLSTAD<br />
Telefon 054-22 15 80 vxl<br />
Telefax 054-85 10 21<br />
www.nermans.se<br />
Tel. 0150-34 99 00 • www.kc-betong.se<br />
Isolatorer<br />
www.euroenergy.se • Tel. 0300-69 00 40<br />
Technoelectric och KATKO<br />
upp till 4 000 A.<br />
Mättransformatorer<br />
Effektbrytare<br />
www.euroenergy.se • Tel. 0300-69 00 40<br />
Mitsubishi och Bticino<br />
upp till 6 300 A.<br />
www.euroenergy.se • Tel. 0300-69 00 40<br />
Isolatorer för<br />
låg- och mellanspänning.<br />
Strinne 213, 872 96 Bjärtrå<br />
Tel. 0612-522 10 • Fax 0612-520 01<br />
www.nordtrafo.com<br />
1-fas-, 3-fas- och strömtransformatorer.<br />
Egen tillverkning.<br />
Explosionssäker<br />
elmateriel, Ex<br />
Kabel och ledning<br />
Likriktare<br />
Säkerhetsbrytare<br />
Kopplingslådor • Instrument<br />
Operatörsterminaler<br />
Värme • Belysning<br />
Tel. 0660-29 29 00<br />
www.malux.se<br />
Box 22093<br />
250 23 Helsingborg<br />
Tel. 042-38 08 30<br />
Fax 042-38 08 47<br />
E-post: info@lidalco.se<br />
®<br />
Avancerad kabelteknik<br />
Strömförsörjning för<br />
ENERGI • BELYSNING<br />
SJUKVÅRD<br />
SÄKERHET • KRAFT<br />
TEST<br />
Tufvassons Transformator AB<br />
Tel. 08-594 809 00<br />
www.tufvassons.se<br />
Nollpunktsmotstånd<br />
CHS Controls AB<br />
Florettgatan 33, 254 67 Helsingborg<br />
Tel. 042-38 61 00, fax 042-38 61 29<br />
chs@chscontrols.se<br />
www.chscontrols.se
Nollpunktsutrustning<br />
Komplett program för nollpunktsbehandling<br />
och jordfelsskydd i<br />
frilednings- och kabelnät.<br />
Swedish Neutral AB<br />
Västra Rydsvägen 122<br />
196 31 Kungsängen<br />
Tel. 08-581 713 44<br />
Telefax 08-581 759 52<br />
www.swedishneutral.se<br />
Skymningsrelä<br />
ALMNÄS BRUK, 544 94 HJO<br />
Tel. 0503-161 80 • Fax 0503-161 82<br />
www.coala.se<br />
Säkringar<br />
CHS Controls AB<br />
Florettgatan 33, 254 67 Helsingborg<br />
Tel. 042-38 61 00, fax 042-38 61 29<br />
chs@chscontrols.se<br />
www.chscontrols.se<br />
Strömförsörjning för<br />
ENERGI • BELYSNING<br />
SJUKVÅRD<br />
SÄKERHET • KRAFT<br />
TEST<br />
Tufvassons Transformator AB<br />
Tel. 08-594 809 00<br />
www.tufvassons.se<br />
Stolpar<br />
Transformatorer<br />
Försäljningskontor:<br />
Ludvika, tel. 0240-882 50<br />
Telefax 0240-807 53<br />
ELNORD<br />
TRANSFORMATORER<br />
Krafttransformatorer 4-120 MVA<br />
Gjuthartsisolerade 50-25 000 kVA<br />
Oljeisolerade 50-3150 kVA<br />
Specialtyper för omformar- & ugnsdrifter<br />
ELNORD KRAFT<br />
Odlingsvägen 32, 187 51 Täby<br />
Tel. 08-510 514 80<br />
www.elnord.se<br />
Strinne 213, 872 96 Bjärtrå<br />
Tel. 0612-522 10 • Fax 0612-520 01<br />
www.nordtrafo.com<br />
1-fas-, 3-fas- och strömtransformatorer.<br />
Egen tillverkning.<br />
Sektioneringsbrytare<br />
Sektioneringsbrytare för<br />
10-40 kV, komplett med automatik<br />
eller fjärrstyrning.<br />
Swedish Neutral AB<br />
Västra Rydsvägen 122<br />
196 31 Kungsängen<br />
Tel. 08-581 713 44<br />
Telefax 08-581 759 52<br />
www.swedishneutral.se<br />
Säkerhetsbrytare<br />
www.euroenergy.se • Tel. 0300-69 00 40<br />
Komplett sortiment<br />
från KATKO.<br />
Järntrådsvägen 5, 433 30 Partille<br />
Tel. 031-44 54 55, fax 031-44 54 54<br />
Oljeisolerade 50 kVA-200 MVA<br />
Epoxyisolerade 100-4 000 kVA<br />
Mättransformatorer 12-420 kV<br />
Nätstationer 50-315 kVA<br />
www.helmerverken.se<br />
Eslöv, 0413-54 12 10
Stort utbud med standarder och alla SEK handböcker till bra priser!<br />
<br />
<br />
Räknar snabbt och enkelt ut belastningsförmåga, utlösningsvillkor och spänningsfall<br />
Enlinjeschema (direkt kopplat till beräkningarna)<br />
Spänningsfall i kedja<br />
Färdig dokumentation (detaljerad utskrift, enlinjeschema och ledningslista)<br />
Bra överblick - Alla beräkningar sker i en och samma arbetsyta<br />
<br />
<br />
<br />
Lätthanterligt, prisvärt och tidsbesparande kalkylprogram<br />
Mängdning, anbudssammanställning, tidplanering, m.m.<br />
<br />
<br />
- Elinstallationsreglerna, lagar,<br />
- förordningar, standarder, m.m.<br />
- Över 5 000 boksidor - Allt på ett ställe<br />
- Bra sökfunktioner<br />
<br />
<br />
- Över 200 mallar för<br />
- el- och telebranschen<br />
- Logotyp på mallarna<br />
EL-Info i Växjö AB Tel. 0470-72 40 30 info@el-info.se<br />
Lineborgsplan 3, 352 33 Växjö Fax. 0470-72 40 39 www.el-info.se