aau@aau.dk rektor@adm.aau.dk ml@adm.aau.dk Akkredit
aau@aau.dk rektor@adm.aau.dk ml@adm.aau.dk Akkredit
aau@aau.dk rektor@adm.aau.dk ml@adm.aau.dk Akkredit
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Aalborg Universitet<br />
Rektor Finn Kjærsdam<br />
Marianne Lucht<br />
Sendt pr. e-mail:<br />
<strong><strong>aau</strong>@<strong>aau</strong></strong>.<strong>dk</strong><br />
<strong>rektor@adm</strong>.<strong>aau</strong>.<strong>dk</strong><br />
<strong>ml@adm</strong>.<strong>aau</strong>.<strong>dk</strong><br />
<strong>Akkredit</strong>ering og go<strong>dk</strong>endelse af ny masteruddannelse i<br />
informationsforvaltning<br />
Masteruddannelsen i informationsforvaltning (herefter uddannelsen) go<strong>dk</strong>endes<br />
hermed i henhold til bekendtgørelse nr. 1187 af 7. december 2009 om masteruddannelser<br />
ved universiteterne, herunder § 4.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet har på rådsmøde den 5. marts 2010 behandlet Aalborg Universitets<br />
(herefter universitet) anmodning om akkreditering og go<strong>dk</strong>endelse af<br />
herefter uddannelsen.<br />
Masteruddannelsen i informationsforvaltning giver teoretiske og metodiske kompetencer<br />
i digital forvaltning og arkivering. Uddannelsen tilbyder en kvalificering af<br />
ansatte i statslige, kommunale og private arkiver, biblioteker og museer,<br />
i offentlig forvaltning, i private virksomheder og organisationer. Den tager udgangspunkt<br />
i de studerendes praktiske viden og færdigheder og tilbyder at kvalificere<br />
denne viden og disse færdigheder med teoretiske og metodiske kompetencer<br />
med hensyn til at tage stilling til arkivdannelse og bevarings-<br />
/kassationsproblematikker i en offentlig forvaltning eller privat virksomhed, herunder<br />
at vurdere muligheder og begrænsninger i digital forvaltning, at vurdere,<br />
hvilke konsekvenser administrative rutiner har for vidensdeling blandt ansatte i<br />
en organisation og for muligheder for at genfinde information på langt sigt, at foretage<br />
informationssøgning i forskellige typer af databaser på grundlag af viden<br />
om opbygning af databaser, at formidle og undersøge brugen af informationer, at<br />
vejlede og hjælpe professionelle og andre brugere af arkiver.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet har akkrediteret uddannelsen positivt, jf. § 9 i Lov nr. 294<br />
af 27. marts 2007 om <strong>Akkredit</strong>eringsinstitutionen for videregående uddannelser<br />
(akkrediteringsloven). Afgørelsen er truffet på baggrund af vedlagte akkrediteringsrapport,<br />
udarbejdet af ACE Denmark ved Det Faglige Sekretariat.<br />
Det er <strong>Akkredit</strong>eringsrådets samlede faglige helhedsvurdering, at kriterierne for<br />
uddannelsens relevans og kvalitet er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Vurderingen af uddannelsen er foretaget i overensstemmelse med fastsatte kriterier<br />
for kvalitet og relevans, jf. Bekendtgørelse nr. 1030 af 22. august 2007 om<br />
kriterier for universitetsuddannelsers relevans og kvalitet og om sagsgangen ved<br />
go<strong>dk</strong>endelse af universitetsuddannelser (akkrediteringsbekendtgørelsen) samt<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet<br />
23. marts 2010<br />
ACE Denmark -<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsinstitutionen<br />
Studiestræde 5<br />
1455 København K<br />
Telefon 3392 6900<br />
Telefax 3392 6901<br />
E-post<br />
acedenmark@acedenmark.<strong>dk</strong><br />
Netsted www.acedenmark.<strong>dk</strong><br />
CVR-nr. 30603907<br />
Sagsbehandler<br />
Malene Hyldekrog<br />
Telefon 3392 6908<br />
Telefax 3395 1300<br />
E-post mahy@acedenmark.<strong>dk</strong><br />
Sagsnr. 09-070701<br />
Dok nr. 1279458<br />
Side 1/4
Vejledning til ansøgning om akkreditering og go<strong>dk</strong>endelse af nye universitetsuddannelser<br />
, version gældende fra 1. september 2009.<br />
Afgørelse fra Universitets- og Bygningsstyrelsen<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet har den 8. marts 2010 indsendt indstilling til Universitets- og<br />
Bygningsstyrelsen om nedenstående forhold. ACE Denmark sendte ved brev af<br />
12. marts 2010 en revideret indstilling.<br />
Universitets- og Bygningsstyrelsen har truffet afgørelse om<br />
1. uddannelsens titel/betegnelse,<br />
2. uddannelsens normerede studietid,<br />
3. uddannelsens tilskudsmæssige indplacering samt<br />
4. en eventuel fastsættelse for maksimumrammer for tilgangen til uddannelsen,<br />
jf. brev af 18. marts 2010 fra Universitets- og Bygningsstyrelsen til ACE Denmark<br />
med kopi til universitetet.<br />
Universitets- og Bygningsstyrelsen har truffet følgende afgørelser, jf. ovennævnte<br />
brev:<br />
Titel<br />
Dansk: Master i informationsforvaltning<br />
Engelsk: Master of Information Management<br />
Uddannelsens normerede studietid<br />
Uddannelsens normerede studietid er 60 ECTS.<br />
Uddannelsens tilskudsmæssige indplacering<br />
Masteruddannelsen indplaceres på deltidstakst 1. Aktivitetsgruppekoden er 5921.<br />
Til brug for indberetning til Danmarks Statistik er der fastsat følgende kode:<br />
Danmarks Statistik: UDD 8977 AUDD 8977<br />
Evt. fastsættelse af maksimumrammer<br />
Der er ikke maksimumrammer for tilgangen til uddannelsen.<br />
Tilknytning til censorkorps<br />
Uddannelsen tilknyttes censorkorpset for historie og universitetet ønsker at anvende<br />
muligheden for at supplere.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådets go<strong>dk</strong>endelse<br />
På baggrund af <strong>Akkredit</strong>eringsrådets positive akkreditering og Universitets- og<br />
Bygningsstyrelsens afgørelse vedrørende de fire ovennævnte punkter go<strong>dk</strong>endes<br />
uddannelsen, jf. <strong>Akkredit</strong>eringslovens § 10, med opstart i februar 2011.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringen er gældende til og med den 31. december 2015, jf. akkrediteringslovens<br />
§ 9, stk. 3.<br />
Efter det oplyste forudsætter oprettelsen af uddannelsen et minimumsoptag per<br />
optag på 18 studerende.<br />
ACE Denmark -<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsinstitutionen<br />
Side 2/4
Adgangskrav<br />
- Bacheloruddannelse i historie<br />
- Bacheloruddannelse i samfundsfag<br />
- Bacheloruddannelse i politik og administration<br />
- Bacheloruddannelse i forvaltning<br />
- Bacheloruddannelse i organisation<br />
- Bacheloruddannelse i etnografi/antropologi<br />
- Bacheloruddannelse i biblioteks- og informationsvidenskab<br />
- Bacheloruddannelse i humanistisk informatik<br />
- Professionsbacheloruddannelse i folkeskolelærer med historie som linjefag<br />
- Professionsbacheloruddannelse i offentlig forvaltning<br />
- Diplomuddannelse i offentlig forvaltning<br />
- Bibliotekar DB<br />
- Diplomuddannelse i informationssøgning og vidensorganiserende systemer<br />
- Diplomuddannelse i offentlig forvaltning<br />
Universitets- og Bygningsstyrelsen (herefter styrelsen) bemærker hertil, at det af<br />
hensyn til de studerendes retssikkerhed tydeligt skal angives, såfremt der er andre<br />
uddannelser end de ovenfor nævnte, der anses som adgangsgivende til uddannelsen.<br />
Det er endvidere oplyst, at der stilles krav om minimum to års relevant erhvervserfaring<br />
efter gennemført adgangsgivende eksamen.<br />
Styrelsen har ingen bemærkninger til kravet om to års relevant erhvervserfaring,<br />
idet dette krav ligger inden for rammerne af masterbekendtgørelsens § 9. Styrelsen<br />
bemærker dog, at det tydeligt skal angives, hvad der anses som relevant erhvervserfaring.<br />
Styrelsen bemærker i øvrigt, at kravene til ansøgernes erhvervserfaring og relevante<br />
uddannelsesmæssige forudsætninger forventes at fremgå af uddannelsens<br />
studieordning, jf. masterbekendtgørelsens § 13.<br />
Udbudssted<br />
Uddannelsen udbydes i Ballerup.<br />
Forudsætning for go<strong>dk</strong>endelsen<br />
Uddannelsen og dennes studieordning skal opfylde uddannelsesreglerne, herunder<br />
særligt bekendtgørelse nr. 1187 af 7. december 2009 om masteruddannelser<br />
ved universiteterne.<br />
Uddannelsen er dansksproget og udbydes ikke på andre universiteter.<br />
Universitetet er velkommen til at kontakte direktør Jette Frederiksen på e-mail:<br />
jef@acedenmark.<strong>dk</strong> eller telefon: 40 75 19 97, såfremt der er spørgsmål eller behov<br />
for yderligere information.<br />
ACE Denmark -<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsinstitutionen<br />
Side 3/4
Med venlig hilsen<br />
Søren Barlebo Rasmussen Jette Frederiksen<br />
Formand Direktør<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet ACE Denmark<br />
Bilag:<br />
Kopi af akkrediteringsrapport<br />
Kopi af dette brev er sendt til:<br />
Undervisningsministeriet<br />
Danmarks Statistik samt<br />
Universitets- og Bygningsstyrelsen<br />
ACE Denmark -<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsinstitutionen<br />
Side 4/4
Masteruddannelse i informationsforvaltning<br />
Aalborg Universitet<br />
Ny uddannelse, efterår 2009
Ny uddannelse, efterår 2009<br />
Publikationen er udgivet elektronisk på<br />
www.acedenmark.<strong>dk</strong><br />
2
Indholdsfortegnelse<br />
Indledning .......................................................................................................................................................... 4<br />
Sagsbehandling .................................................................................................................................................. 5<br />
Indstilling........................................................................................................................................................... 6<br />
Resumé af kriterievurderingerne........................................................................................................................ 6<br />
Grundoplysninger .............................................................................................................................................. 7<br />
Universitetets beskrivelse af uddannelsen ......................................................................................................... 7<br />
Uddannelsens kompetenceprofil........................................................................................................................ 9<br />
Uddannelsens struktur...................................................................................................................................... 10<br />
Kriteriesøjle I: Behov for uddannelsen på arbejdsmarkedet............................................................................ 11<br />
Kriterium 1: Behov for uddannelsen............................................................................................................ 11<br />
Kriterium 2: Dimittendernes arbejdsmarkedssituation................................................................................. 15<br />
Kriteriesøjle II: Forskningshøjden (forskningsbasering) ................................................................................. 16<br />
Kriterium 3: Uddannelsen er forskningsbaseret........................................................................................... 16<br />
Kriterium 4: Uddannelsen er baseret på et aktivt forskningsmiljø............................................................... 19<br />
Kriterium 5: Kvaliteten og styrken af det bagvedliggende forskningsmiljø ................................................ 20<br />
Kriteriesøjle III: Uddannelsesdybden (uddannelsens organisering og tilrettelæggelse)................................. 24<br />
Kriterium 6: Uddannelsesstruktur ................................................................................................................ 24<br />
Kriterium 7: Undervisningens tilrettelæggelse og undervisernes kvalifikationer........................................ 26<br />
Kriterium 8: Løbende kvalitetssikring af uddannelsen ................................................................................ 29<br />
Kriteriesøjle IV: Uddannelsens resultater (de studerendes læringsudbytte).................................................... 32<br />
Kriterium 9: Uddannelsens faglige profil..................................................................................................... 32<br />
Indstilling til Universitets- og Bygningsstyrelsen............................................................................................ 34<br />
Uddannelsens formål.................................................................................................................................... 34<br />
Hovedområde ............................................................................................................................................... 34<br />
Titel/betegnelse ............................................................................................................................................ 34<br />
Uddannelsens normerede studietid............................................................................................................... 34<br />
Takstindplacering......................................................................................................................................... 35<br />
Adgangskrav ................................................................................................................................................ 35<br />
Eventuel maksimumsramme for tilgangen til uddannelsen.......................................................................... 35<br />
Eventuel minimumsramme for tilgangen til uddannelsen............................................................................ 36<br />
Censorkorps.................................................................................................................................................. 36<br />
Sprog ............................................................................................................................................................ 36<br />
Legalitetskontrol .............................................................................................................................................. 36<br />
Hvilken bekendtgørelse er uddannelsen omfattet af?................................................................................... 36<br />
Andre forhold............................................................................................................................................... 36<br />
Særlige forhold ................................................................................................................................................ 36<br />
Parallelforløb og fællesuddannelser ............................................................................................................. 37<br />
3
Indledning<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrapporten danner grundlag for <strong>Akkredit</strong>eringsrådets afgørelse om akkreditering og go<strong>dk</strong>endelse<br />
af en uddannelse. <strong>Akkredit</strong>eringsrapporten er udarbejdet af ACE Denmark.<br />
Den akkrediteringsfaglige vurdering af uddannelsen, som fremgår af akkrediteringsrapporten, er foretaget på<br />
baggrund af en ansøgning, udarbejdet af universitetet.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrapporten har været i høring på universitetet. Universitets høringssvar er indarbejdet i akkrediteringsrapporten<br />
under de relevante kriterier.<br />
Den akkrediteringsfaglige vurdering af uddannelserne er foretaget i henhold til kriterier for universitetsuddannelsers<br />
relevans og kvalitet som fastsat i bekendtgørelse nr. 1030 af 22. august 2007 (akkrediteringsbekendtgørelsen)<br />
samt ACE Denmarks Vejledning om akkreditering og go<strong>dk</strong>endelse af nye universitetsuddannelser.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrapporten består af fem dele:<br />
- ACE Denmarks indstilling til <strong>Akkredit</strong>eringsrådet<br />
- Grundoplysninger om uddannelsen samt uddannelsens kompetenceprofil og struktur<br />
- Den akkrediteringsfaglige vurdering af uddannelsen<br />
- Indstilling til Universitets- og Bygningsstyrelsen<br />
- Legalitetskontrol<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrådet sikrer, at uddannelsen lever op til de gældende uddannelsesregler. På baggrund af <strong>Akkredit</strong>eringsrådets<br />
indstilling træffer Universitets- og Bygningsstyrelsen afgørelse om uddannelsens tilskudsmæssige<br />
indplacering, titel/betegnelse, adgangskrav for bacheloruddannelser, uddannelsens normerede<br />
studietid og eventuelt ministerielt fastsat adgangsbegrænsning (UBST-forhold).<br />
4
Sagsbehandling<br />
Ansøgning modtaget<br />
1. september 2009.<br />
<strong>Akkredit</strong>eringsrapport sendt i høring på universitetet<br />
2. december 2009.<br />
Høringssvar modtaget<br />
16. december 2009.<br />
Sagsbehandling afsluttet<br />
5. februar 2010.<br />
Bemærkninger<br />
29. september 2009. Der er indhentet supplerende dokumentation ang. de studerendes forventede aktive deltagelse<br />
i undervisningen jf. kriterium 7.2, det løbende samarbejde i udviklingen af uddannelsen jf. kriterium<br />
1.2. samt referater fra aftagerpanelets møder.<br />
5. oktober 2009. Der er indhentet supplerende dokumentation ang. det tilhørende forskningsmiljøs kvalitet jf.<br />
kriterium 5.1.<br />
16. november 2009. Kulturministeriets vurdering er indhentet af, hvorvidt der er tale om en uddannelse, der i<br />
sin ansøgermålgruppe, sit faglige indhold og sit erhvervssigte minder om uddannelser på Kulturministeriets<br />
område samt en vurdering af potentielt beslægtede på Kulturministeriets. Vedlagt som bilag.<br />
16. december 2009. Universitetets høringssvar er modtaget og på baggrund af dette, er vurderingen af kriterium<br />
7 og kriterium 8 ændret fra delvis tilfredsstillende til tilfredsstillende.<br />
15. januar 2010. Der er indhentet supplerende dokumentation på baggrund af høringssvaret af 16. december<br />
vedrørende samarbejde. På baggrund af dette er vurderingen i kriterium 3 ændret fra delvis tilfredsstillende<br />
til tilfredsstillende.<br />
5
Indstilling<br />
ACE Denmark indstiller masteruddannelsen i informationsforvaltning til<br />
Positiv akkreditering<br />
Afslag på akkreditering<br />
Begrundelse<br />
Uddannelsen vurderes på tilfredsstillende vis, at leve op til kriterierne om:<br />
- Behov for uddannelsen (kriterium 1)<br />
- Dimittendernes arbejdsmarkedssituation (kriterium 2)<br />
- Uddannelsen er forskningsbaseret (kriterium 3).<br />
- Kvaliteten og styrken af det bagvedliggende forskningsmiljø (kriterium 5)<br />
- Uddannelsesstruktur (kriterium 6)<br />
- Undervisningens tilrettelæggelse og undervisernes kvalifikationer (kriterium 7).<br />
- Løbende kvalitetssikring af uddannelsen (kriterium 8).<br />
- Uddannelsens faglige profil (kriterium 9)<br />
Uddannelsen vurderes at leve op til følgende kriterier på delvist tilfredsstillende vis:<br />
- Uddannelsen er baseret på et aktivt forskningsmiljø (kriterium 4). Det vurderes ikke tilstrækkeligt<br />
sandsynliggjort, at de studerende i udstrakt grad vil blive undervist af aktive forskere, og at universitetet<br />
har en strategi til at sikre forskningsbasering på de kurser, hvor undervisningen varetages af<br />
DVIP ere. Det vurderes sandsynliggjort, at en væsentlig andel af uddannelsens tilrettelæggere er aktive<br />
forskere og at de studerende i nogen grad kan have kontakt til et aktivt relevant forskningsmiljø.<br />
Resumé af kriterievurderingerne<br />
Tilfredsstillende<br />
Delvist tilfredsstillende<br />
Ikke tilfredsstillende<br />
1 2 3 4 5 6 7 8 9<br />
6
Grundoplysninger<br />
Udbudssted<br />
Uddannelsen ønskes udbudt på Aalborg Universitets campus i Ballerup.<br />
Sprog<br />
Uddannelsen ønskes udbudt på dansk.<br />
Hovedområde<br />
Det samfundsvidenskabelige hovedområde.<br />
Antal forventede studerende<br />
20-30 (optages hvert andet år).<br />
Uddannelsen ønskes udbudt første gang<br />
1. februar 2011.<br />
Universitetets beskrivelse af uddannelsen<br />
Masteruddannelsen i Informationsforvaltning er den første af sin art i Danmark og i Norden. Formålet med<br />
uddannelsen er, at kvalificere ansatte i offentlige og private arkiver, forvaltninger, virksomheder og organisationer<br />
til at udfylde nye jobfunktioner. Den sigter mod at opfylde behovet for akademisk kompetence på<br />
højeste internationale niveau som følge af offentlige og private forvaltningers digitalisering og dermed sammensmeltningen<br />
af administrative og historiske arkiver.<br />
Behovet for en uddannelse i Informationsforvaltning på universitetsniveau er opstået på grund af overgangen<br />
til digital forvaltning og e-arkivalier, der ændrer radikalt på hidtidige principper og procedurer i sagsbehandling<br />
og arkivdannelse. Masteruddannelsen i Informationsforvaltning giver, med afsæt i traditionel arkivteori<br />
og praksis, de studerende viden om, færdigheder i og kompetencer til at håndtere IT-bårne informationer og<br />
e-arkivalier på en fremtidssikker og bæredygtig måde.<br />
Informationssamfundets Elektroniske Sags- og DokumentHåndtering (ESDH), IT fagsystemer og hjemmesider<br />
ender alle som e-arkivalier. Det kræver nye normer for forvaltning af informationer. Nye forvaltningstraditioner<br />
og nye teknologiske værktøjer giver både nye problemer og nye muligheder. Traditionel praksis<br />
omkring bevaring, kassation er eksempelvis næsten blevet umuliggjort af den teknologiske udvikling, mens<br />
samme teknologiske udvikling giver helt nye muligheder for tilgængeliggørelse. Der skal derfor udvikles nye<br />
praksisser og metoder, med afsæt i teoretisk refleksion over traditionel praksis, for løbende at løse problemerne<br />
og udnytte mulighederne i den informationsteknologiske udvikling.<br />
Masteruddannelsen i Informationsforvaltning giver teoretiske og metodiske kompetencer i digital forvaltning<br />
og arkivering. Uddannelsen tilbyder en kvalificering af ansatte i statslige, kommunale og private arkiver,<br />
biblioteker og museer, i offentlig forvaltning, i private virksomheder og organisationer. Den tager udgangspunkt<br />
i de studerendes praktiske viden og færdigheder og tilbyder at kvalificere denne viden og disse færdigheder<br />
med teoretiske og metodiske kompetencer med hensyn til at tage stilling til arkivdannelse og bevarings-/kassationsproblematikker<br />
i en offentlig forvaltning eller privat virksomhed, herunder at vurdere muligheder<br />
og begrænsninger i digital forvaltning, at vurdere, hvilke konsekvenser administrative rutiner har for<br />
vidensdeling blandt ansatte i en organisation og for muligheder for at genfinde information på langt sigt, at<br />
foretage informationssøgning i forskellige typer af databaser på grundlag af viden om opbygning af databaser,<br />
at formidle og undersøge brugen af informationer, at vejlede og hjælpe professionelle og andre brugere<br />
af arkiver.<br />
Formålet med masteruddannelsen er, at give de studerende videnskabeligt funderede teoretiske og metodiske<br />
kompetencer på højeste internationale niveau inden for arkivdannelse, bevaring og kassation, registrering og<br />
7
tilgængeliggørelse, formidling og kommunikation af arkivalier og anden information med vægt på digital<br />
forvaltning. Det indebærer viden om informationers kontekst, arkivdannelse i forhold til en organisations<br />
arbejde, bevaring og kassation, overgangen fra administrativt til historisk arkiv, og hvordan samlingerne i<br />
administrative og historiske arkiver gøres tilgængelige og på langt sigt bevarer deres anvendelighed i forhold<br />
til forskellige typer brugere. (Ansøgning, s. 3)<br />
8
Uddannelsens kompetenceprofil<br />
Formålet med masteruddannelsen i Informationsforvaltning er, at kvalificere ansatte i offentlige og private<br />
arkiver, forvaltninger, virksomheder og organisationer til at udfylde nye jobfunktioner. Den sigter mod at<br />
opfylde behovet for akademisk kompetence på højeste internationale niveau som følge af offentlige og private<br />
forvaltningers digitalisering og dermed sammensmeltningen af administrative og historiske arkiver.<br />
Masteruddannelsen i Informationsforvaltning har derfor som mål:<br />
1. At udbygge de kundskaber, den studerende har erhvervet ved en anden højere uddannelse, samt i forbindelse<br />
med erhvervserfaring,<br />
2. At kvalificere den studerende til at videreudvikle sin nuværende erhvervspraksis og opkvalificere sine<br />
nuværende erhvervskompetencer,<br />
3. At sætte den studerende i stand til selvstændigt at anvende videregående elementer af teori og metode i<br />
relation til Informationsforvaltning i praksis,<br />
4. At kvalificere den studerende til at tænke og arbejde problemorienteret og tværfagligt,<br />
5. At kvalificere den studerende til selvstændigt at deltage i videnskabeligt udviklingsarbejde, herunder forskeruddannelse<br />
(ph.d.-uddannelse).<br />
Læringsmålene for masteruddannelsen i Informationsforvaltning er, at den studerende<br />
1. Får teoretisk og metodisk samt praksisbaseret viden om og forståelse for informationers eller arkivaliers<br />
livscyklus og for de udfordringer og muligheder, digital forvaltning giver,<br />
2. Får et fagligt fundament, baseret på international forskning på højeste niveau, med henblik på at kunne<br />
identificere videnskabelige problemstillinger inden for området og anvende relevante analyse- og løsningsmodeller,<br />
3. Udvikler evne til at formidle og diskutere faglige problemstillinger og løsningsmodeller til og med både<br />
fagfæller og ikke-specialister,<br />
4. Udvikler evne til selvstændigt at igangsætte og gennemføre et fagligt og tværfagligt samarbejde, nationalt<br />
og internationalt, med henblik på nye løsningsmodeller inden for Informationsforvaltning.<br />
Målene opnås gennem deltagelse i kursusaktiviteter, projektskrivning og tilknytning til praksisfelter. (Bilag<br />
2)<br />
9
Uddannelsens struktur<br />
Masteruddannelsen i informationsforvaltning består af:<br />
- Obligatoriske fag på 44 ECTS-point<br />
- Valgfrie fag på 4 ECTS-point<br />
- Masterprojekt på 12 ECTS-point.<br />
Semester/modul ECTS-vægt<br />
1. semester<br />
Modul 1 Arkivteori, d.v.s. teorier om arkivdannelse,<br />
bevaring og kassati- 15<br />
on, registrering og tilgængeliggørelse,<br />
formidling og kommunika-<br />
2. semester<br />
Modul 2a<br />
Modul 2b<br />
Modul 3<br />
3. semester<br />
Modul 4<br />
tion<br />
Databaser (valgfag)<br />
Digital forvaltning (valgfag)<br />
Bevaring og kassation<br />
Introduktion til Problem Based<br />
Learning (PBL)<br />
Registrering og tilgængeliggørelse<br />
} 4<br />
Modul 5<br />
4. semester<br />
Formidling og kommunikation 9<br />
Modul 6 Masterafhandling inklusive seminarer<br />
i PBL<br />
12<br />
(Skema baseret på oplysninger vedr. uddannelsens struktur, Ansøgning, s. 16)<br />
9<br />
2<br />
9<br />
10
Kriteriesøjle I: Behov for uddannelsen på arbejdsmarkedet<br />
Kriterium 1: Behov for uddannelsen<br />
Kriterium 1 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Uddannelsens erhvervssigte<br />
Universitetet anfører, at uddannelsen tilbyder en kvalificering af ansatte i statslige, kommunale og private<br />
arkiver, biblioteker og museer, i offentlig forvaltning, i private virksomheder og organisationer. Den tager<br />
udgangspunkt i de studerendes praktiske viden og færdigheder, og tilbyder at kvalificere denne viden og<br />
disse færdigheder med teoretiske og metodiske kompetencer med hensyn til:<br />
- At tage stilling til arkivdannelse og bevarings/kassationsproblematikker i en offentlig forvaltning eller<br />
privat virksomhed, herunder at vurdere muligheder og begrænsninger i digital forvaltning<br />
- At vurdere, hvilke konsekvenser administrative rutiner har for vidensdeling blandt ansatte i en organisation<br />
og for muligheder for at genfinde information på langt sigt<br />
- At foretage informationssøgning i forskellige typer af databaser på grundlag af viden om opbygning<br />
af databaser<br />
- At formidle og undersøge brugen af informationer<br />
- At vejlede og hjælpe professionelle og andre brugere af arkiver. (Ansøgning, s. 3)<br />
Universitetet fremhæver endvidere, at specielt på kommunalt niveau er behovet for de kompetencer,<br />
masteruddannelsen i Informationsforvaltning tilsigter, voldsomt stigende. Behovet er affødt af de kommunale<br />
enheder, der skal forvaltes, den kraftige digitalisering af sekretariatsfunktionerne, den stigende internationalisering<br />
og øgede krav til åbenhed over for borgere og presse. (Ansøgning, s. 3)<br />
Det vurderes sandsynliggjort, at uddannelsen har et klart erhvervssigte, særligt rettet mod institutioner og<br />
virksomheder, hvor der stilles nye krav til informationssøgning, journalisering, tilgængeliggørelse, bevaring<br />
og kassation på baggrund af overgangen til digital forvaltning og e-arkivalier.<br />
Inddragelse af aftagere i udviklingen af uddannelsen<br />
Universitetet redegør for, at masteruddannelsen er udviklet i samarbejde mellem Historiestudiet ved AAU,<br />
Stadsarkiverne i Aalborg, Frederiksberg og København samt med konsulentbistand fra Statens Arkiver, og at<br />
samarbejdet har fungeret via møder i København i foråret 2009 og via mail. (Ansøgning, s.4)<br />
Der er således blevet afholdt møder d. 16. januar 2009, d. 29. april og 8. juni 2009, hvor masteruddannelsen i<br />
informationsforvaltning er på dagsordenen. (Supplerende dokumentation indhentet d. 29. september 2009<br />
vedr. det løbende samarbejde i udviklingen af uddannelsen)<br />
Universitetet anfører endvidere, at uddannelsen er blevet drøftet af Historiestudiets Aftagerpanel ved et møde<br />
d. 18. maj 2009. Aftagerpanelet består af:<br />
- Janne Lanng, adjunkt, Århus Statsgymnasium<br />
- Knud Holch Andersen, lektor, Thisted Gymnasium<br />
- Jens Topholm, stadsarkivar, Aalborg Stadsarkiv<br />
- Troels Rasmussen, Firmahistorisk Arkiv, VKR-Holding A/S<br />
- Lars Nørbach, direktør, Nordjyllands Historiske Museum<br />
- Inger Grund Petersen, turistchef, Sæby Kommune<br />
11
- Stig Magnussen, Magistrenes A-kasse<br />
- Torben Pedersen, konsulent, DI-organisation for erhvervslivet<br />
- Søren Steensen, kommunaldirektør, Brønderslev Kommune<br />
- Maibritt Rohde Christensen, Silkeborg Tekniske Skole<br />
- Formand: Anna-Birte Ravn, studieleder på Historiestudiet, Aalborg Universitet. (Bilag 3)<br />
Der er desuden gennemført en aftagerundersøgelse, hvor en række relevante aftagere er blevet bedt om at<br />
vurdere behovet for uddannelsen på arbejdsmarkedet samt en begrundet tilkendegivelse om hvor og<br />
hvordan de kan gøre brug af dimittendernes kompetencer (Ansøgning, s. 4). Ud over brevet (Bilag 4a), har<br />
de potentielle modtagere modtaget en pjece (Bilag 4b) der kort beskriver indholdet i uddannelsen.<br />
Brevet er sendt ultimo juni 2009 til følgende hovedgrupper af mulige aftagere:<br />
- Kommunearkiver<br />
- Arkivorganisationer<br />
- Kommunernes Landsforening og store kommuner<br />
- Private virksomheder<br />
- Danske Regioner<br />
- Biblioteker og museer<br />
- Statens arkiver<br />
- Ministerier.<br />
Det vurderes på den baggrund sandsynliggjort, at universitetet løbende har inddraget aftagere udvalgt på<br />
baggrund af deres relevans som aftagere af uddannelsens dimittender.<br />
Det er dog uklart, hvordan AAU bruger aftagernes udtalelser i udviklingen af uddannelsen. Således<br />
anfører Det Kongelige Bibliotek, bl.a. at vægten i uddannelsen bør være mere på bevaring og formidling<br />
og i mindre grad på kassation, der som udgangspunkt primært er relevant for den fysiske side af arkivinstitutioner<br />
(Bilag 4c).<br />
Behovet for uddannelsen på arbejdsmarkedet<br />
I aftagerundersøgelsen har universitetet bedt de potentielle aftagere om at vurdere behovet for uddannelsen<br />
på arbejdsmarkedet. Universitetet har modtaget i alt 36 svar.<br />
Undersøgelsen viser, at særligt kommuner, kommunearkiver, arkivorganisationer og biblioteker er positive<br />
over for uddannelsen. Således anfører Sammenslutningen af Lokalarkiver, at vi er enige i, at der er et<br />
stort behov for efteruddannelse inden for arkivsektoren og med hensyn til informationsforvaltning. (Bilag<br />
4c)<br />
Københavns Stadsarkiv anfører endvidere, at vi har stadigt tydeligere mærket vanskelighederne ved at<br />
rekruttere medarbejdere med relevant erhvervserfaring eller en relevant uddannelsesmæssig baggrund. Desuden<br />
er området i så hastig forandring, at der løbende konstateres behov for efter- og videreuddannelse. Personer<br />
med en masteruddannelse i informationsforvaltning ville være oplagte kandidater til arkivarstillinger i<br />
Københavns Stadsarkiv. (Bilag 4c)<br />
Hos Haldor Topsøe A/S vurderes det, at der på sigt vil være behov for en-tre kandidater med disse kvalifikationer.<br />
(Bilag 4c)<br />
Endeligt anfører Kommunernes Landsforening, at ca. 2/3 af landets 98 kommuner endnu ikke har oprettet<br />
et kommunalt offentligt arkiv. Disse kommuner vil inden for en overskuelig fremtid skulle finde en løsning<br />
på arkivproblematikkerne især i forhold til de digitale arkivalier og arkiver fremadrettet. (Ansøgning,<br />
s. 5) Det påpeges endvidere, at Det er KL s generelle vurdering, at det kommunale arbejdsmarked vil<br />
få brug for kandidater med de kompetencer, som uddannelsen indeholder. (Ansøgning, s. 5)<br />
12
Det vurderes på den baggrund sandsynliggjort, at der er et nutidigt og fremtidigt behov for uddannelsens<br />
dimittender ud fra den gennemførte aftagerundersøgelse.<br />
Beslægtede uddannelser<br />
Universitetet anfører, at uddannelsen bygger på en tilsvarende specialisering i informationsforvaltning på<br />
kandidatuddannelsen i Historie, AAU, der kvalificerer til nye akademiske jobfunktioner som følge af<br />
offentlige og private forvaltningers digitalisering og den sammensmeltning af administrative og historiske<br />
arkiver, der er en følge heraf. Der findes ikke for nuværende tilsvarende eller konkurrerende uddannelsesudbud<br />
på universitetsniveau i Danmark. (Ansøgning, s. 8)<br />
Ifølge universitetet er uddannelsen desuden beslægtet med Danmarks Biblioteksskoles (DBs) undervisningsudbud<br />
[der] omfatter moduler, specielt inden for registrering og tilgængeliggørelse (informationsarkitektur),<br />
formidling og kommunikation (videnskultur), der har visse lighedspunkter med de tilsvarende moduler<br />
i masteruddannelsen i Informationsforvaltning. (Ansøgning, s. 8)<br />
Idet Danmarks Biblioteksskole er samarbejdspartner på uddannelsen, og uddannelserne ved Danmarks Biblioteksskole<br />
potentielt kan uddanne dimittender til samme arbejdsmarked og have samme ansøgermålgruppe,<br />
har ACE Denmark som et led i sagsbehandlingen bedt Kulturministeriet om at vurdere, hvorvidt der er tale<br />
om en uddannelse, der i sin ansøgermålgruppe, sit faglige indhold og sit erhvervssigte minder om uddannelser<br />
på Kulturministeriets område. Kulturministeriet er endvidere blevet bedt om at udpege potentielt beslægtede<br />
uddannelser samt begrunde valget af de potentielt beslægtede uddannelser. Til dette bemærker Kulturministeriet,<br />
at uddannelsen kun i begrænset omfang uddanner til det samme arbejdsmarked og ansøgergruppen<br />
er primært dimittender fra historiefaget, hvorfor Kulturministeriet ikke har yderligere bemærkninger, end<br />
de af Danmarks Biblioteksskole fremsatte. (Mail af 16. november 2009 fra Kulturministeriet).<br />
Universitetet anfører endvidere, at På AAU udbyder Humanistisk Informatik en kandidatuddannelse i Informationsarkitektur.<br />
Elementer fra kandidatuddannelsen i Informationsarkitektur vil kunne være relevante<br />
som valgfag i masteruddannelsen. (Ansøgning, s. 8)<br />
Uddannelsen er desuden beslægtet med en planlagt kandidatuddannelse i IT-ledelse: Denne uddannelse<br />
kombinerer viden om IT, IT-ledelse og informationssystemer med samfundsvidenskabelig viden opnået i en<br />
bacheloruddannelse. Kandidatuddannelsen i IT-ledelse sigter specielt mod ledelsesopgaver i ITvirksomheder<br />
og IT-intensive virksomheder. Et samarbejde om valgfag vil kunne være relevant, f.eks. om<br />
Ledelse af IT-udvikling. (Ansøgning, s. 8)<br />
Endeligt fremfører universitetet, at masteruddannelsen i informationsforvaltning er den første af sin art i<br />
Danmark, hvor der i udlandet bl.a. i Tyskland, Holland, England, Canada og USA, findes formaliserede uddannelser<br />
i informationsforvaltning på universitetsniveau, som masteruddannelsen kan trække på (Ansøgning,<br />
s. 8).<br />
På baggrund af aftagerundersøgelsen og den ovenstående dokumentation vurderes det sandsynliggjort, at<br />
masteruddannelsen i informationsforvaltning dækker et hidtidigt udækket behov.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 1 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 2-5, 8-9<br />
13
Bilag 3: Aftagerpanelet<br />
Bilag 4: Aftagerundersøgelse<br />
Bilag 4a: Brev til potentielle aftagere<br />
Bilag 4b: Pjece om masteruddannelsen i Informationsforvaltning<br />
Bilag 4c: Svar fra potentielle aftagere<br />
29. september 2009 indhentet supplerende dokumentation ang. det løbende samarbejde i udviklingen af<br />
uddannelsen jf. kriterium 1.2.<br />
Mail af 16. november 2009 fra Kulturministeriet.<br />
14
Kriterium 2: Dimittendernes arbejdsmarkedssituation<br />
Kriterium 2 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Beskæftigelsen for nært beslægtede uddannelser<br />
Da der for nuværende ikke findes dokumentation for masteruddannelsers beskæftigelsesfrekvens i Universitets-<br />
og Bygningsstyrelsens databaser eller andre centrale kilder, kan kriterium 2 besvares som en del af kriterium<br />
1.2 omkring behovet for uddannelsen på arbejdsmarkedet.<br />
Her dokumenterede AAU, at der er et nutidigt og fremtidigt behov for uddannelsens dimittender ud fra den<br />
gennemførte aftagerundersøgelse. På baggrund af dokumentationen under kriterium 1.2. vurderes målepunktet<br />
derfor at være opfyldt tilfredsstillende.<br />
Arbejdsmarkedssituationen for nært beslægtede uddannelser<br />
Vedrørende arbejdsmarkedssituationen for dimittender fra beslægtede uddannelser kan der for masteruddannelser<br />
relateres til kriterium 1.3 omkring de beslægtede uddannelser.<br />
Her redegjorde AAU for en række beslægtede uddannelser og for hvordan masteruddannelsen i informationsforvaltning,<br />
dækker et behov som eksisterende uddannelser ikke i tilstrækkelig grad kan dække. På baggrund<br />
af den tilfredsstillende opfyldelse af kriterium 1.3., vurderes det derfor at være opfyldt tilfredsstillende.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 2 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
15
Kriteriesøjle II: Forskningshøjden (forskningsbasering)<br />
Kriterium 3: Uddannelsen er forskningsbaseret<br />
Kriterium 3 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Forskningsmæssig dækning for uddannelsen<br />
Om den forskningsmæssige dækning for uddannelsen anfører universitetet, at Undervisningen på uddannelsen<br />
varetages af fastansatte VIP er fra følgende forskningsmiljøer:<br />
- Institut for Historie, Internationale Studier, AAU<br />
- Danmarks Biblioteksskole<br />
- Stadsarkiverne på Frederiksberg, i København og Aalborg<br />
- Statens Arkiver (Rigsarkivet). (Ansøgning, s. 9)<br />
Universitetet anfører desuden, at uddannelsen vil trække på international ekspertise. (Ansøgning, s. 10)<br />
Universitetet redegør skematisk for sammenhængen mellem de enkelte fagelementer og det bagvedliggende<br />
forskningsmiljø. Her fremgår det, at undervisningen hovedsagligt vil blive varetaget af undervisere fra stadsarkiverne,<br />
Statens Arkiver og Danmarks Biblioteksskole, hvor det vurderes at der forskes, og hvor der er et<br />
praksisarbejde inden for uddannelsens fagområder jf. kriterium 5.<br />
AAU har i høringsvaret af 16. december 2009, vedlagt underskrevne samarbejdsaftaler mellem AAU, Statens<br />
Arkiver og stadsarkiverne, og anfører i den supplerende dokumentation indhentet på baggrund af høringssvaret<br />
af 16. december vedrørende samarbejdet, at:<br />
Samarbejdet mellem AAU, arkiverne og Danmarks Biblioteksskole tilrettelægges konkret på den måde, at<br />
studienævnet for historie, AAU, v/koordinator Mogens Rüdiger i god tid (ca. 4 måneder) inden starten på<br />
hvert semester in<strong>dk</strong>alder den/de fagansvarlige for det pågældende semester m.h.p. udarbejdelse af detaljeret<br />
undervisningsplan for semesteret, herunder beslutning om tidspunkt for weekendseminarer og eksamener,<br />
om undervisere på fagelementerne/modulerne og om litteratur Et hovedformål med dette planlægningsmøde<br />
er at sikre, at der er sammenhæng mellem uddannelsens fagelementer og de forskningsområder,<br />
som er knyttet til uddannelsen, eller m.a.o. både at underviserne har forskningskompetence inden for det<br />
pågældende fagelement, og at den litteratur, der tænkes anvendt, er forskningsbaseret. (Supplerende dokumentation<br />
indhentet d. 15. januar 2010).<br />
AAU anfører endvidere, at undervisningsplanen go<strong>dk</strong>endes i studienævnet, som har ansvaret for bl.a. uddannelsens<br />
forskningsbasering, og at det er koordinatorens opgave som den gennemgående person med ansvar<br />
for afviklingen af semestret løbende at holde kontakt med undervisere og netop sørge for, at de enkelte<br />
undervisningsmoduler koordineres til en sammenhængende helhed inden for semestret. (Supplerende dokumentation<br />
indhentet d. 15. januar 2010).<br />
AAU pointerer desuden, at det er ikke et mål, at AAU-ansatte forskere alene skal stå for undervisningen<br />
på masteruddannelsen i informationsforvaltning...[men] trække på et netværk af forskere, også uden for<br />
AAU, og på den måde udbyde en uddannelse i et samarbejde med centrale personer inden for praksisfeltet,<br />
som samtidig er de potentielle aftagere af kandidater. (Supplerende dokumentation indhentet d. 15. januar<br />
2010).<br />
16
Endeligt anfører universitetet, at det vil være muligt, i tilfælde af at et fagelement på et givent tidspunkt er<br />
vanskeligt at dække fyldestgørende, at trække på det internationale forskernetværk, der støtter op om uddannelsen<br />
jf. kriterium 5 (Supplerende dokumentation indhentet d. 15. januar 2010).<br />
Det vurderes at være klarlagt, hvilken rolle AAU spiller i koordineringen af det fælles forskningsmiljø og<br />
hvordan AAU vil sikre sammenhængen mellem uddannelsens fagelementer og de forskningsområder, som er<br />
knyttet til uddannelsen. AAU vil således gennem uddannelsens koordinator, have ansvar for afviklingen af<br />
semestret, holde løbende kontakt til underviserne og sørge for, at de enkelte undervisningsmoduler koordineres<br />
til en sammenhængende enhed. Det vurderes på den baggrund tilstrækkeligt sandsynliggjort, at der er<br />
sammenhæng mellem uddannelsens fagelementer og de forskningsområder, som er knyttet til uddannelsen.<br />
Forskningsområdets samvirke med praksis<br />
Hovedparten af uddannelsens undervisere er enten tilknyttet arkiver eller Danmarks Biblioteksskole, hvor<br />
der ifølge universitetet både bedrives forskning og hvor der foregår en praksis som har relation til uddannelsens<br />
fagområder. Således vurderes det, at eksempelvis registrering og tilgængeliggørelse samt formidling og<br />
kommunikation indgår i undervisernes daglige arbejde på arkiverne, og at forskningsområdet derfor samvirker<br />
med praksis, hvor det er relevant.<br />
Kompetenceprofilen understøttes af fagelementernes læringsmål<br />
Universitetet anfører, at uddannelsens kompetenceprofil understøttes af fagelementernes læringsmål og dokumenterer<br />
dette ved en skematisk fremstilling (Ansøgning, s. 11f). Her sammenholder universitetet de enkelte<br />
modulers læringsmål med de overordnede mål for viden, færdigheder og kompetencer i uddannelsen. I<br />
det følgende gives tre eksempler på fagelementers læringsmål og sammenhængen til uddannelsens kompetenceprofil<br />
(i kursiv):<br />
Modul 1: Arkivteori (15 ECTS):<br />
- Giver teoretisk, metodisk og praksisbaseret viden om arkivaliers livscyklus<br />
- Giver viden om og forståelse for den digitale forvaltnings udfordringer og muligheder<br />
- Gør den studerende i stand til en kritisk stillingtagen til principper for arkivdannelse<br />
- Færdighed i at identificere videnskabelige problemstillinger.<br />
Modul 3: Bevaring og kassation inkl. PBL (9 + 2)<br />
- Viden om og stillingtagen til principper bag bevarings- og kassationsregler<br />
- Færdighed i at forholde sig til praksis med hensyn til konkrete bevarings- og kassationsbeslutninger<br />
for både konventionelle og e-arkivalier<br />
- Kompetence til på et videnskabeligt grundlag at opstille relevante analyse- og løsningsmodeller.<br />
Modul 6: Masterafhandling inkl. PBL (10 + 2 ECTS)<br />
- Uddybet viden og kritisk stillingtagen inden for afhandlingens emne<br />
- Færdighed i selvstændigt at anvende videregående elementer af teori og metode i relation til informationsforvaltning<br />
i praksis<br />
- Færdighed i at vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger og anvende relevante analyse- og<br />
løsningsmodeller<br />
- Kompetence til at tænke og arbejde tværfagligt<br />
- Kompetence til selvstændigt at igangsætte og gennemføre fagligt og tværfagligt samarbejde, nationalt<br />
og international, med henblik på relevante løsningsmodeller inden for informationsforvaltning<br />
- Kompetence til selvstændigt at deltage i videnskabeligt udviklingsarbejde.<br />
Det vurderes på baggrund af ovenstående og fra u<strong>dk</strong>ast til studieordning sandsynliggjort, at uddannelsens<br />
kompetenceprofil understøttes af fagelementernes læringsmål.<br />
17
Forskningsbaseret viden og færdigheder<br />
Vedrørende den forskningsbaserede viden og færdigheder, anfører universitet:<br />
Arkivteori [modul 1] fokuserer på videnskabelige teorier inden for alle led i den arkivalske livscyklus:<br />
Arkivdannelse, bevaring og kassation, registrering og tilgængeliggørelse, formidling og kommunikation af<br />
arkivalier/information. Et væsentligt formål med dette modul er, at de studerende får en første erfaring med<br />
at identificere og vurdere teoretiske problemstillinger. I modul 3, 4 og 5, hvor undervisningen i høj grad er<br />
casebaseret, får de erfaring med at vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger. Det problemorienterede<br />
projektarbejde eller Problem Based Learning (PBL), som afslutter modul 3 og 5 og er arbejdsformen for<br />
masterafhandlingen, giver de studerende færdigheder i at anvende videnskabelige metoder. (Ansøgningen,<br />
s. 12f)<br />
Det vurderes således, at de studerende opnår viden om fagområdets videnskabelige teorier og erfaring med at<br />
vurdere teoretiske og praktiske problemstillinger samt færdigheder i at anvende videnskabelige metoder.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 3 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 4, 9-13<br />
Bilag 1: Tilkendegivelse om undervisnings- og forskningssamarbejdet mellem Danmarks Biblioteksskole og<br />
Det Samfundsvidenskabelige Fakultet på Aalborg Universitet.<br />
Bilag 2: U<strong>dk</strong>ast til studieordning for masteruddannelsen i Informationsforvaltning<br />
Høringssvar af 16. december<br />
Supplerende dokumentation indhentet d. 15. januar 2010.<br />
18
Kriterium 4: Uddannelsen er baseret på et aktivt forskningsmiljø<br />
Kriterium 4 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Uddannelsens tilrettelæggere<br />
Tilrettelæggerne af uddannelsen består af tre VIP er fra Institut for Historie, Internationale Studier og Samfundsforhold<br />
ved AAU, to VIP er fra Danmarks Biblioteksskole og tre ansatte på stadsarkiverne i Aalborg,<br />
Frederiksberg og København samt fra Statens Arkiver, hvoraf den ene vurderes at være aktivt forskende.<br />
(Ansøgning, s. 13f)<br />
Det vurderes således sandsynliggjort, at en væsentlig andel af de medarbejdere der har ansvaret for udviklingen<br />
og tilrettelæggelsen af uddannelsen, er aktive forskere.<br />
Uddannelsens VIP er<br />
Fordelingen af uddannelsens undervisere er som følger:<br />
VIP er: På modul 3 og modul 6 varetages undervisningen i Problem Based Learning af en VIP er fra AAU.<br />
Der er desuden tilknyttet én VIP er (ud af tre fagansvarlige) fra Danmarks Biblioteksskole på modul 4 og en<br />
VIP er ligeledes fra Danmarks Biblioteksskole på modul 5 (ud af to fagansvarlige).<br />
Eksterne undervisere som vurderes at være aktive forskende: På modul 4 og 5 varetages undervisningen af<br />
eksterne undervisere fra stadsarkiverne og Statens Arkiver, der vurderes at være aktive forskere.<br />
Eksterne undervisere som ikke vurderes at være aktivt forskende: På modul 1, 2a, 2b og 3 varetages undervisningen<br />
af eksterne undervisere, der ikke vurderes at være aktivt forskende. (Se skema vedr. uddannelsens<br />
struktur, s. 11)<br />
På modul 6 ved masterafhandlingen skal de studerende vælge en underviser som vejleder, og denne kan ligge<br />
inden for de tre ovennævnte kategorier. Der er i ansøgningen desuden anført en række øvrige undervisere i<br />
de enkelte fag fra de samme institutioner, men der er ikke vedlagt CV og publikationer for disse.<br />
De studerende vil således blive undervist af tre VIP er, tre eksterne undervisere som vurderes at være aktivt<br />
forskende og seks eksterne undervisere som ikke vurderes at være aktivt forskende. AAU anfører dog, at<br />
Institut for Historie, Internationale Studier og Samfundsforhold planlægger et nyt satsningsområde inden for<br />
informationsforvaltning. Universitetet vil således i 2009, opslå en ph.d.-stilling, der efterfølges af en adjunktstilling.<br />
I 2010 vil instituttet desuden opslå en post.doc.-stilling og en samfinansieret ph.d.-stilling. Universitetet<br />
vil endvidere etablere et nationalt forskningsnetværk på tværs af AAU, Danmarks Biblioteksskole og<br />
arkiverne, som ph.d.-stipendiater og post.doc. sammen med lektor Marianne Rostgaard og lektor Mogens<br />
Rüdiger får ansvaret for at opstarte og vedligeholde. (Ansøgning, s. 14)<br />
Det bemærkes således positivt, at AAU har en konkret plan for at styrke forskningsmiljøet bag uddannelsen<br />
på længere sigt, men det vurderes dog ikke at være tilstrækkeligt til at sandsynliggøre, at de studerende i<br />
udstrakt grad vil blive undervist af aktive forskere. Universitetet anfører i høringssvar af 16. december 2010,<br />
at Alle underviserne er aktive forskere og/eller udviklere inden for informationsforvaltning , men har ikke<br />
vedlagt anden dokumentation som kan supplere publikationslisterne vedlagt i ansøgningen, og de oplyste<br />
forhold ændrer derfor ikke vurderingen.<br />
19
Om den tætte kontakt til et aktivt forskningsmiljø, anfører universitetet i høringssvaret af 16. december 2009<br />
at der er tale om et virtuelt miljø (et netværk). Forskningen foregår i dag på forskellige institutioner, og<br />
man kan ikke forestille sig, at forskningen vil samles på én institution. Det er derfor en strukturel betingelse,<br />
at miljøet vil være at finde på flere forskellige institutioner, og at forskningsmiljøet bag vil udgøres af et<br />
netværk med nogle tyngdepunkter og et organisatorisk/forskningsmæssigt center (AAU). (Høringssvar af<br />
16. december 2009). På den baggrund vurderes det sandsynliggjort, at de studerende i nogen grad kan have<br />
kontakt til et aktivt relevant forskningsmiljø.<br />
Forskningsbasering af DVIP ernes undervisning<br />
Universitetet anfører, at alle uddannelsens fagansvarlige er aktive forskere og forholder sig således ikke til,<br />
hvordan de vil sikre forskningsbaseringen af DVIP ernes undervisning. Det vurderes dog ikke, at alle fagansvarlige<br />
og undervisere kan karakteriseres som enten VIP er eller aktive forskere på baggrund af de vedlagte<br />
CV er og publikationslister. I høringsvaret af 16. december 2009 er der som nævnt ikke vedlagt anden<br />
dokumentation som kan supplere publikationslisterne vedlagt i ansøgningen. I den supplerende dokumentation<br />
af 15. januar 2010 redegør AAU for koordinators og studienævnets rolle ift. at sikre forskningsbaseringen<br />
på uddannelsen som består af en række planlægningsmøder samt studienævnets go<strong>dk</strong>endelse af undervisningsplaner<br />
(jf. kriterium 3, s. 6f). Det vurderes dog ikke, at koordinator og studienævn har mulighed for at<br />
sikre forskningsbasering inden for de fag hvor DVIP er underviser, idet de ikke forsker inden for informationsforvaltning.<br />
Det vurderes således ikke tilstrækkeligt sandsynliggjort, at universitetet har en strategi til at<br />
sikre forskningsbasering på de kurser, hvor undervisningen ikke varetages af aktive forskere.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 4 er opfyldt på delvist tilfredsstillende vis. Det vurderes ikke tilstrækkeligt<br />
sandsynliggjort, at de studerende i udstrakt grad vil blive undervist af aktive forskere, og at universitetet<br />
kan sikre forskningsbasering på de kurser, hvor undervisningen varetages af DVIP ere. Det vurderes sandsynliggjort,<br />
at en væsentlig andel af uddannelsens tilrettelæggere er aktive forskere og at de studerende i<br />
nogen grad kan have kontakt til et aktivt relevant forskningsmiljø.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 10-14, 16<br />
Bilag 2: U<strong>dk</strong>ast til studieordning for masteruddannelsen i Informationsforvaltning<br />
Bilag 5: CV og publikationsliste for uddannelsens udviklere og de fagansvarlige på uddannelsen.<br />
Høringssvar af 16. december 2009<br />
20
Kriterium 5: Kvaliteten og styrken af det bagvedliggende forskningsmiljø<br />
Kriterium 5 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Forskningsmiljøets kvalitet<br />
Universitetet anfører, at forskningsmiljøet i informationsforvaltning er begrænset, men masteruddannelsen<br />
i Informationsforvaltning trækker på alle relevante forskningsmiljøer i Danmark, både på AAU, Danmarks<br />
Biblioteksskole og arkiverne. Desuden opbygges et nyt forskningsmiljø i Informationsforvaltning ved<br />
Institut for Historie, Internationale Studier og Samfundsforhold, AAU. Uddannelsen vil desuden dels inddrage<br />
udenlandsk forskning på højeste internationale niveau i form af litteratur, gæsteforelæsere og muligheder<br />
for studieophold i udlandet, dels bidrage konstruktivt til udviklingen af nuværende og fremtidige danske<br />
forskningsstadier. (Ansøgning, s. 14)<br />
Der er tilknyttet 22 aktive forskere ved Danmarks Biblioteksskole under forskningsprogrammet Informationsinteraktion<br />
og Informationsarkitektur, hvor der forskes i krydsfeltet mellem brugere, information og informationssystemer.<br />
(Ansøgning, s. 13)<br />
For forskningsmiljøet på stadsarkiverne anfører universitetet:<br />
Forskning indgår som en væsentlig arbejdsopgave på de tre stadsarkiver. Samlet beskæftiger 13 medarbejdere<br />
sig med denne virksomhed fordelt på 5 i Aalborg, 4 på Frederiksberg og 4 i København. Af disse har<br />
3 medarbejdere opnået en doktorgrad en dr.phil. og en ph.d. i København og en ph.d. på Frederiksberg.<br />
Stadsarkivernes forskning omfatter primært de enkelte byers samfunds- og kulturhistorie, men en række<br />
medarbejdere har både før og sideløbende med ansættelsen ved arkiverne ydet bidrag til forskningen i Informationsforvaltning.<br />
Ved stadsarkiverne i Aalborg og København har medarbejdere publiceret om bevaringsstrategi,<br />
registrering og formidling af arkivalier, og en medarbejder på Frederiksberg Stadsarkiv har publiceret<br />
om statsinstitutionernes arkivbestand og tilvækst, arkivbeskrivelser af statslige arkivfonde, bevaring og<br />
kassation af arkivalier, samt arkivhistorie. (Ansøgning, s. 13)<br />
Ved Statens Arkiver er der tilknyttet 27 forskere, og universitetet anfører, at Forskning er ligeledes en væsentlig<br />
del af virksomheden i Statens Arkiver. En lang række arkivarer og seniorforskere har udgivet centrale<br />
publikationer om elektroniske registre, strategier i forhold til elektronisk arkivering m.v. (Ansøgning, s. 13)<br />
Universitetet planlægger desuden følgende strategi for at udvikle forskningsområdet: Såfremt masteruddannelsen<br />
i Informationsforvaltning go<strong>dk</strong>endes, opslås i 2009 en ph.d.-stilling, der efterfølges af en adjunktstilling.<br />
I 2010 opslår instituttet desuden en post.doc.-stilling og så vidt muligt en samfinansieret ph.d.-stilling<br />
Hvis masteruddannelsen oprettes, og de nævnte stillinger opslås og besættes, etableres et nationalt forskningsnetværk<br />
på tværs af AAU, Danmarks Biblioteksskole og arkiverne, som ph.d.-stipendiater og post.doc.<br />
sammen med lektor Marianne Rostgaard og lektor Mogens Rüdiger får ansvaret for at opstarte og vedligeholde.<br />
(Ansøgning, s. 14)<br />
Universitetet anfører endvidere, at Institut for Historie, Internationale Studier og Samfundsforhold (IHIS)<br />
gennem flere år har udbudt moduler/specialiseringer i informationsforvaltning som en del af kandidatuddannelsen<br />
i Historie. Dermed er der opbygget et miljø på uddannelsessiden. Miljøet har kontakt til alle de væsentligste<br />
miljøer i Danmark og en række internationale miljøer inden for feltet, både på uddannelses- og<br />
forskningssiden. (Supplerende dokumentation indhentet d. 5. oktober 2009 ang. det tilhørende forskningsmiljøs<br />
kvalitet)<br />
21
Universitetet anfører derudover, at AAU har et udmærket samarbejde med Biblioteksskolen, og AAU på de<br />
samfundsvidenskabelige og humanistiske fakulteter har flere forsknings- og undervisningsmiljøer, hvor informationsforvaltning<br />
vil kunne indgå, vil der være en række synergieffekter ved at etablere masteruddannelsen<br />
i informationsforvaltning på AAU... (Supplerende dokumentation indhentet d. 5. oktober 2009 ang. det<br />
tilhørende forskningsmiljøs kvalitet)<br />
Det vurderes således tilstrækkeligt sandsynliggjort, at der er en kobling mellem det bagvedliggende forskningsmiljø<br />
hos AAU s samarbejdspartnere og uddannelsen. Desuden vurderes det tilstrækkeligt sandsynliggjort,<br />
at universitetet har en ansættelsesstrategi og handleplaner for at opbygge et nyt forskningsmiljø i informationsforvaltning<br />
ved AAU.<br />
Forskningsmiljøets internationale samarbejde<br />
Vedrørende forskningsmiljøets internationale samarbejde anfører universitetet:<br />
I forbindelse med udvikling af kandidatspecialiseringen i Informationsforvaltning arrangeredes et internationalt<br />
symposium om The Digital Revolution and the Future of Archives and Archivist Deltagerne i<br />
symposiet, ikke mindst de udenlandske, var til stor inspiration for præciseringen af indholdet i uddannelsen.<br />
(Ansøgning, s. 14f)<br />
Universitetet anfører, at de har henvendt sig til en række potentielle samarbejdspartnere ved udenlandske<br />
universiteter og arkiver. Brevet blev sendt pr. mail d. 15. juli 2009 til 13 institutioner (universiteter/arkivskoler<br />
og arkiver) i udlandet, hvoraf 12 institutioner har svaret. Tilbagemeldinger er alle positive og<br />
institutionerne svarer, at de gerne indgår i samarbejde om den danske masteruddannelse i informationsforvaltning.<br />
(Ansøgning, s. 15)<br />
Universitetet anfører desuden, at de har henvendt sig til rigsarkiverne/nationalarkiverne i Norge, Finland og<br />
Island og til universiteter i Sverige. Her fremgår det, at rigsarkiverne i Norge, Finland og Island er interesserede<br />
i samarbejde, f.eks. i form af gæsteforelæsninger eller studieophold for studerende fra masteruddannelsen<br />
i informationsforvaltning. (Ansøgning, s. 15)<br />
Universitetet anfører endvidere, at Det norske rigsarkiv indgår i samarbejde med Universitetet i Oslo om en<br />
bacheloruddannelse i Records and Archives Management. Også det islandske nationalarkiv har kontrakt med<br />
Islands Universitet om uddannelse. Finlands Riksarkiv er ikke involveret i højere uddannelse, men i svaret<br />
betones, at arkivet driver forskning inden for dokumenthåndtering og arkivvirksomhed. Fra Sverige svarer<br />
medarbejdere med ansvar for undervisning inden for området på Stockholms Universitet, Karlstad Universitet<br />
og Mittsvenska Universitetet, at de gerne indgår i samarbejde om den danske master i Informationsforvaltning.<br />
Det samme svarer en medarbejder fra Oslo University College. (Ansøgning, s. 15)<br />
Universitetet anfører endeligt, at disse kontakter udgør en solid international base, som masteruddannelsen<br />
i Informationsforvaltning og det forskningsmiljø, som er planlagt omkring uddannelsen, kan trække på<br />
m.h.t. forskningssamarbejde, gæsteforelæsere på uddannelsen og studieophold i udlandet for forskere og<br />
studerende. (Ansøgning, s. 15)<br />
Universitetet har således modtaget en række positive tilkendegivelser fra udenlandske universiteter og arkiver<br />
og det fremgår desuden af de vedlagte CV er, at tilrettelæggerne fra AAU begge deltager aktivt i internationalt<br />
samarbejde bl.a. ved gæsteforelæsninger ved udenlandske universiteter (Bilag 5). Det vurderes på den<br />
baggrund sandsynliggjort, at universitetet deltager aktivt i og har konkrete handleplaner for forskningsmiljøets<br />
fremtidige deltagelse i et internationalt samarbejde.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet vurderes det, at kriterium 5 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
22
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 13-15, 22<br />
Bilag 5: CV og publikationsliste for uddannelsens udviklere og de fagansvarlige på uddannelsen.<br />
Supplerende dokumentation indhentet d. 5. oktober 2009 ang. det tilhørende forskningsmiljøs kvalitet<br />
23
Kriteriesøjle III:<br />
Uddannelsesdybden (uddannelsens organisering og tilrettelæggelse)<br />
Kriterium 6: Uddannelsesstruktur<br />
Kriterium 6 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Struktur, faglig progression og kompetenceprofil<br />
Vedrørende uddannelsens struktur, faglige progression og kompetenceprofil anfører universitetet:<br />
Masteruddannelsen i Informationsforvaltning tilrettelægges som en deltidsuddannelse med 6 moduler over<br />
2 år. Uddannelsen er normeret til 1 årsværk, svarende til 60 ECTS. 60 ECTS udgør en heltidsstuderendes<br />
arbejdsindsats i 1 år.<br />
Uddannelsen er opbygget som den arkivalske livscyklus således, at de studerende arbejder med alle led i den<br />
komplicerede proces, der skal sikre, at arkivalier/information bevares i en form, så de kan udnyttes af forskellige<br />
brugere. På de første 2 moduler oparbejder de studerende en generel viden om Informationsforvaltning,<br />
mens de følgende moduler muliggør for det første konkret empirisk arbejde med udgangspunkt i praksiserfaring<br />
og for det andet fordybelse og specialisering i de for uddannelsen centrale teorier, metoder og<br />
substantielle fagområder. (Ansøgning, s. 16)<br />
Universitetet anfører endvidere, at Uddannelsen er bygget op på en måde, der sikrer sammenhæng på tværs<br />
ved at lade de enkelte elementer i livscyklen være overskrift på modulerne. Samtidig sikres sammenhæng på<br />
langs. Denne måde at strukturere uddannelsen på er blevet afprøvet, med succes, på kandidatuddannelsen i<br />
Historie, AAU. (Ansøgning, s. 17)<br />
Universitetet anfører på den baggrund, at Uddannelsens struktur understøtter således samlet uddannelsens<br />
kompetenceprofil på den måde, at de studerende i modul 1 og 2 (a eller b) tilegner sig den grundlæggende<br />
teoretiske viden, som uddybes i modul 3-5, samtidig med at den gøres færdighedsorienteret i en konfrontation<br />
med praksis. Uddannelsen kompetencer tilegnes især gennem projektarbejde og den afsluttende masterafhandling.<br />
(Ansøgning, s.17)<br />
På baggrund af ovenstående vurderes det, at uddannelsens struktur understøtter uddannelsens kompetenceprofil<br />
og at fagelementernes læringsmål leder frem til uddannelsens samlede kompetencemål. Det vurderes<br />
desuden, at der er sammenhæng på langs og på tværs i uddannelsen.<br />
Udannelsens to første semestre består af hver 15 ECTS. Dertil kommer 18 ECTS på tredje semester samt 12<br />
ECTS i det fjerde semester ved masterafhandlingen. På baggrund af fagbeskrivelserne (Bilag 2) vurderes det<br />
sandsynliggjort, at den studerende kan nå uddannelsens kompetencemål inden for den normerede studietid på<br />
60 ECTS, dvs. 1 års fuldtidsstudier, over de 2 år som masteruddannelsen er tilrettelagt over.<br />
Fagligt niveau og adgangskrav<br />
Uddannelsens adgangskrav er:<br />
- En relevant akademisk bacheloruddannelse<br />
- Eller en relevant professionsbacheloruddannelse<br />
- Eller en relevant mellemlang videregående uddannelse<br />
- Eller en relevant diplomuddannelse gennemført som er regulært forløb.<br />
24
Desuden skal ansøgere have mindst 2 års relevant erhvervserfaring efter gennemført adgangsgivende uddannelse.<br />
Det vil ifølge universitetet typisk være jobfunktioner inden for private eller offentlige arkiver, biblioteker,<br />
museer (ABM-området) eller private eller offentlige virksomheder, organisationer eller institutioner<br />
med arkivfunktion. (Ansøgning, s.18)<br />
Universitetet oplister følgende relevante bacheloruddannelser: Historie, Samfundsfag, Politik og administration,<br />
Forvaltning, Organisation, Etnografi/antropologi, Biblioteks- og Informationsvidenskab, Humanistisk<br />
Informatik. (Bilag 2)<br />
Universitetet anfører endvidere, at ansøgere, der ikke opfylder betingelserne som nævnt ovenfor, kan af<br />
Det Samfundsvidenskabelige Fakultet blive optaget på dispensation. En dispensation forudsætter, at fakultetet<br />
ud fra en konkret vurdering skønner, at ansøgeren har forudsætninger, der kan sidestilles med de ovenfor<br />
nævnte betingelser. (Bilag 2)<br />
Endeligt anfører universitetet, at uddannelsens to første semestre vil tage hensyn til de studerendes potentielt<br />
forskellige adgangsgivende uddannelser og erhvervserfaring, gennem den brede introduktion på 1. semester,<br />
valgfagene og introduktionen til PBL på 2. semester. Denne viden vil uddybes i modul 3-5 og gøres færdighedsorienteret<br />
i den afsluttende masterafhandling. (Ansøgning, s. 17f).<br />
Det vurderes på den baggrund sandsynliggjort, at uddannelsens struktur og indhold sikrer en sammenhæng,<br />
mellem de studerendes viden, færdigheder og kompetencer fra de adgangsgivende uddannelser og deres erhvervserfaring.<br />
Inddragelse af praksis<br />
Universitetet anfører, at inddragelse af praksis i undervisningen vil omfatte empiriske cases, analyser af<br />
praksis, opgaveløsning i praksis m.v. Desuden varetages, ifølge universitetet, en stor del af forskningen inden<br />
for de genstandsfelter uddannelsen omfatter, på arkiverne, og de forskellige møder og konferencer, som afholdes<br />
af arkiver og arkivforeninger. Disse udgør samtidig de vigtigste faglige fora. Endelig anfører universitetet,<br />
at praksis i kommunearkiver (§ 7-arkiver), kommuner, private virksomheder m.v. forventes at indgå i<br />
de problemorienterede projektarbejder, de studerende gennemfører i løbet af uddannelsen. (Ansøgning, s. 18)<br />
Det vurderes på den baggrund sandsynliggjort, at uddannelsen inddrager relevant praksis i undervisningen.<br />
Internationalt studiemiljø<br />
For masteruddannelser gælder det, at institutionen alene i forbindelse med uddannelser, som har en særlig<br />
international profil, skal redegøre for, hvordan uddannelsen vil tilgodese de studerendes mulighed, for at<br />
deltage i et internationalt studiemiljø jf. Vejledningens målepunkt 6.4.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 6 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 16-18<br />
Bilag 2: U<strong>dk</strong>ast til studieordning for masteruddannelsen i Informationsforvaltning<br />
25
Kriterium 7: Undervisningens tilrettelæggelse og undervisernes kvalifikationer<br />
Kriterium 7 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Pædagogiske og didaktiske metoder<br />
Af de vedlagte fagbeskrivelser (Bilag 2) fremgår de enkelte fagelementers undervisningsformer:<br />
Undervisningsform Fagelementer<br />
Seminar, forelæsning og diskussion Modul 1: Arkivteori<br />
Casebaseret undervisning Modul 3: Bevaring og kassation<br />
Modul 4: Registrering og tilgængeliggørelse<br />
Modul 5: Formidling og kommunikation<br />
Seminar og løsning af øvelsesopgaver Modul 2: Valgfag<br />
Projekt Modul 6: Masterafhandling<br />
(Skema baseret på oplysninger vedr. undervisningsformer, bilag 2)<br />
Vedr. organiseringen af undervisningsformerne anfører universitetet:<br />
I undervisningen anvendes en flerhed af pædagogiske og didaktiske metoder med seminarer og problemorienteret<br />
projektarbejde, bl.a. i masterafhandlingen, som hovedhjørnesten. Som det fremgår af studieordningen<br />
er målene, at de studerende lærer både at anvende videnskabelige teorier og metoder og at kombinere teori<br />
og praksis, herunder reflektere over egen erhvervserfaring i forhold til den forskningsbaserede viden, der<br />
præsenteres på uddannelsen. (Ansøgning, s. 19)<br />
Universitetet anfører endvidere, at Forelæsninger vil forekomme, men da der er tale om relativt små hold<br />
(20-30 studerende), vil undervisningen i væsentlig grad bygge på den dialog, der opnås gennem seminarformen.<br />
Dialogen er vigtig for at fremme de studerendes evne til at sammenligne og relatere teorier og begreber<br />
til hinanden (Ansøgning, s. 19)<br />
Endelig anfører universitet, at Problemorienteret projektarbejde giver god mulighed for at relatere teoretisk<br />
og forskningsbaseret viden til egne erhvervserfaringer og Informationsforvaltnings særlige forskningsfelt.<br />
(Ansøgning, s. 19) I høringssvaret af 16. december 2009, anfører AAU, at de vil understøtte de eksterne<br />
underviseres pædagogiske og didaktiske kompetenceudvikling ved at arrangere kurser/workshops, der<br />
kan bidrage til den ønskede kompetenceudvikling, og ved at tilbyde eksterne undervisere AAU s universitetspædagogiske<br />
grun<strong>dk</strong>ursus eller enkeltmoduler heraf, specielt kursus i problemorienteret projektarbejde.<br />
(Høringssvar af 16. december 2009)<br />
Det vurderes i tilstrækkelig grad sandsynliggjort, at uddannelsens pædagogiske og didaktiske metoder understøtter<br />
de studerendes opnåelse af uddannelsens kompetenceprofil. Undervisningsformen inddrager desuden<br />
øvelser på modul 2, hvilket vurderes hensigtsmæssigt i relation til uddannelsens fokus på e-arkivalier.<br />
Prøveformer<br />
Følgende prøveformer forventes iflg. universitetet at indgå i masteruddannelsen i informationsforvaltning:<br />
- Bundne skriftlige prøver<br />
- Mundtlig evaluering med udgangspunkt i et projekt<br />
26
- Aktiv deltagelse samt løsning af øvelsesopgaver i tilknytning til undervisningen.<br />
(Bilag 2)<br />
Universitetet anfører, at de bundne, skriftlige prøvers hovedformål er, at afprøve de studerendes viden og<br />
forståelse, samt evne til at forholde sig kritisk til den videnskabelige litteratur og identificere videnskabelige<br />
problemstillinger. (Ansøgning, s. 19)<br />
Om de mundtlige evalueringer med udgangspunkt i et projekt anfører universitetet, at Denne prøveform<br />
viser både om de studerende kan igangsætte og gennemføre et problemorienteret fagligt og tværfagligt samarbejde,<br />
om de kan anvende relevante analyse- og løsningsmodeller, om de kan formidle viden og resultater,<br />
og om de altså i sidste ende har kompetencer til selvstændigt at deltage i videnskabeligt udviklingsarbejde.<br />
(Ansøgning, s. 19)<br />
Endelig benyttes prøveformen aktiv deltagelse og øvelsesopgaver til at teste de studerende færdigheder i<br />
modul 2a og 2b. Her kræves det, at de studerende deltager i mindst 80 % af undervisningen og løser alle de<br />
stillede øvelsesopgaver tilfredsstillende. (Supplerende dokumentation indhentet d. 29. september 2009 ang.<br />
de studerendes forventede deltagelse i undervisningen)<br />
Det vurderes således sandsynliggjort, at der er en hensigtsmæssig variation i de valgte prøveformer, og at de<br />
understøtter og udprøver de kompetencer, som er centrale i uddannelsens kompetenceprofil.<br />
Undervisernes pædagogiske kompetencer<br />
Universitetet anfører, at den overordnede strategi for udviklingen af undervisernes pædagogiske kompetencer<br />
har som målsætning:<br />
- At alle undervisere løbende deltager i pædagogisk opkvalificering, og<br />
- At der udvikles en kultur og et miljø på universitetets uddannelser, hvor uddannelse og undervisning<br />
diskuteres, og arbejdet med at udvikle uddannelser og undervisning professionaliseres.<br />
(Ansøgning, s. 20)<br />
Universitetet har desuden oprettet Pædagogisk Udviklingscenter (PUC) der bl.a. har som opgave at varetage<br />
en pædagogisk opkvalificering af undervisere. Derudover udbyder PUC også adjunktpædagogikum, som alle<br />
der ansættes på AAU som adjunkt og som post.doc gennemgår. (Bilag 7) Endeligt tilbyder PUC grun<strong>dk</strong>ursus<br />
for universitetsundervisere, til alle nye undervisere på AAU, dvs. eksterne lektorer og andre ikke-fastansatte<br />
undervisere, og lektorer og professorer der kommer fra andre institutioner.<br />
Universitetet anfører i høringssvaret af 16. december, at de vil understøtte de eksterne underviseres pædagogiske<br />
og didaktiske kompetenceudvikling ved at arrangere kurser/workshops, og ved at tilbyde eksterne undervisere<br />
AAU s universitetspædagogiske grun<strong>dk</strong>ursus herunder kurser i problemorienteret projektarbejde<br />
(Høringssvar af 16. december 2009). På den baggrund vurderes det tilstrækkeligt sandsynliggjort, at universitetet<br />
har strategier til at sikre, at undervisernes pædagogiske og didaktiske kompetencer matcher de pædagogiske<br />
og didaktiske udfordringer som kendetegner uddannelsen herunder, særligt det problemorienterede<br />
projektarbejde.<br />
Fysiske forhold<br />
Undervisningen på masteruddannelsen i informationsforvaltning vil ifølge universitetet, ... hovedsageligt<br />
blive afholdt fredag eftermiddag og aften samt lørdag. Den vil foregå på AAU s campus i København, der<br />
ligger på Lautrupvang 2B i Ballerup. Her er etableret et godt og frugtbart studiemiljø med rum for de studerendes<br />
arbejder i grupper, moderne undervisningslokaler, et sekretariat med særligt ansvar for uddannelsen<br />
og alle de nødvendige IT-faciliteter (trådløst net, konferencesystemer etc.). (Ansøgning, s.20)<br />
27
Det vurderes på baggrund af det forventede optag af studerende (20-30 hvert andet år) samt afholdelse af<br />
undervisning fredag eftermiddag og aften samt lørdag, at uddannelsen med dens dimensionering, arbejdsforhold,<br />
fysiske forhold samt infrastruktur, kan gennemføres i en form, der understøtter uddannelsens kompetenceprofil.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 7 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 19-20<br />
Bilag 2: U<strong>dk</strong>ast til studieordning for masteruddannelsen i Informationsforvaltning.<br />
Bilag 7: Strategi for udvikling af undervisernes pædagogiske kompetence ved Aalborg Universitet.<br />
29. september 2009 - indhentet supplerende dokumentation ang. de studerendes forventede deltagelse i undervisningen.<br />
Høringssvar af 16. december 2009<br />
28
Kriterium 8: Løbende kvalitetssikring af uddannelsen<br />
Kriterium 8 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Institutionens kvalitetssikringssystem<br />
Universitetet henviser i ansøgningen til AAU s kvalitetssikringssystem på www.kvalitetssikring.<strong>aau</strong>.<strong>dk</strong>. Her<br />
anføres det, at formålet med kvalitetssikring og kvalitetsstyring ved Aalborg Universitet er at:<br />
- Sikre størst mulig effektivitet og kvalitet i forhold til gennemførelse af universitetets kerneopgaver:<br />
undervisning, forskning, formidling (styring), samtidig med at der opnås autonomi i de udførende<br />
led, der levner plads til udvikling<br />
- Sikre størst mulig effektivitet og kvalitet i forhold til det omgivende samfund (accountability)<br />
- Sikre at universitetet lever op til internationale standarder for god kvalitet inden for dets kerneopgaver.<br />
(www.kvalitetssikring.<strong>aau</strong>.<strong>dk</strong>)<br />
Universitetet beskriver følgende elementer, som indgår i kvalitetssikringssystemet:<br />
- Uddannelsesevalueringer<br />
- Undervisningsevalueringer<br />
- Kandidat- og aftagerundersøgelser<br />
- Undervisningsmiljøvurderinger<br />
- Aftagerråd for masteruddannelsen i informationsforvaltning. (Ansøgning, s. 20f)<br />
Universitetet anfører endvidere, at ansvarsfordelingen vedr. kvalitetssikring af undervisning og uddannelse<br />
følger Universitetslovens regler om fordeling af ansvar og kompetencer:<br />
- Dekanerne har det overordnede ansvar for at sikre kvalitet af uddannelser og undervisning og for at<br />
kvalitetsudvikle hovedområdets uddannelser<br />
- Opfølgning på både uddannelses- og undervisningsevalueringer sker i samarbejde med relevante institutleder(e).<br />
Institut- og studieledere har tilsammen ansvaret for at sikre, at der er sammenhæng<br />
mellem instituttets forskning og undervisning<br />
- Studienævn og studieledere varetager den daglige ledelse af uddannelserne og har ansvaret for at<br />
kvalitetssikre og kvalitetsudvikle uddannelser og undervisning og for at følge op på uddannelses- og<br />
undervisningsevalueringer. (Ansøgning, s. 20)<br />
Endelig fremføres det, at kvalitetssikringssystemets formål er at sikre effektivitet og kvalitet i uddannelserne,<br />
at universitetet lever op til internationale standarder og at AAU vægter problembaseret læring (PBL) som et<br />
centralt pædagogisk princip.<br />
På den baggrund vurderes det sandsynliggjort, at universitetet har et overordnet kvalitetssikringssystem, som<br />
kan anvendes på uddannelsen. Kvalitetssikringssystemet har en række indholdselementer, som er med til at<br />
understøtte monitorering, analyse og opfølgning på informationer om AAU s uddannelsers kvalitet og relevans.<br />
Endelig er der en klar ansvarsfordeling og faste procedurer for varetagelse af kvalitetssikringssystemets<br />
enkelte dele.<br />
29
Af universitetets høringssvar af 16. december 2009 fremgår det, at Masteruddannelsen i informationsforvaltning<br />
forventes at indgå i AAU s eksisterende kvalitetssikringssystem i form af regelmæssige undervisnings<br />
og uddannelsesevalueringer, samt kandidat og aftagerundersøgelser.<br />
Universitetet redegør herefter hvordan der hvert semester på uddannelsens vil blive gennemført spørgeskemaundersøgelse,<br />
evalueringssamtaler mellem undervisere/fagansvarlige og alle studerende på de enkelte<br />
moduler omhandlende opnået læringsudbytte og undervisnings- og arbejdsformer. Resultatet af undersøgelsen<br />
sendes derefter til den fagansvarlige og andre undervisere på modulet, og den fagansvarlige laver en<br />
kort sammenfatning og kommentar til studielederen, som på baggrund af spørgeskemaundersøgelsens resultater<br />
og sammenfatning/kommentar fra den fagansvarlige vurderer, om der er forhold, der giver anledning til<br />
videre foranstaltninger. Hvis der er forhold af principiel og generel karakter fx kritik, der går igen i de studerendes<br />
svar, eller forslag fra undervisere/fagansvarlige om ændring af undervisningen, tager studielederen<br />
spørgsmålet op til behandling i studienævnet. Studienævnet beslutter, om der skal ske ændringer. (Høringssvar<br />
af 16. december 2009, s. 4)<br />
Der vil desuden foretages en undersøgelse af de studerende oplevelse af sammenhæng og udbytte af uddannelse<br />
og derudover foretages en kandidat- og aftagerundersøgelse med henblik på at belyse de studerendes<br />
udbytte i form af ændringer i jobfunktioner og anvendelse af deres nye kompetencer samt aftageres vurdering<br />
af hvilke faglige udviklingspotentialer de nye kompetencer har tilført arbejdspladsen. Resultatet af undersøgelsen<br />
drøftes derefter i masteruddannelsens aftagerråd med henblik på eventuelle justeringer. (Høringssvar<br />
af 16. december 2009)<br />
På denne baggrund vurderes det, at universitetet har en strategi for, hvordan uddannelsen forventes at indgå i<br />
det eksisterende kvalitetssikringssystem.<br />
Studenterevalueringer<br />
Det vurderes, at institutionen har et system til at indhente studenterevalueringer til brug for sikring af undervisningen<br />
og en strategi til at følge op på studenterevalueringerne.<br />
Om studenterevalueringer anfører universitetet således, at Undervisningsevalueringens formål er, at kvalitetsforbedre<br />
undervisning og herigennem også uddannelserne som helhed Det centrale i en undervisningsevaluering<br />
er at evaluere, hvorvidt undervisningen fagligt, pædagogisk-didaktisk og gennem den praktiske<br />
tilrettelæggelse af undervisningen bidrager til at opfylde de læringsmål, som er beskrevet i studieordningen.<br />
(Bilag 8)<br />
Alle uddannelser på AAU gennemfører ifølge universitetet, halvårlige undervisningsevalueringer der omfatter<br />
de studerendes vurderinger af opnået læringsudbytte og af undervisnings- og arbejdsformerne. Universitetet<br />
anfører endvidere, at der siden foråret 2007 er gennemført semesterevalueringer med udgangspunkt i<br />
et elektronisk evalueringsskema, fælles for alle uddannelser på AAU. Historiestudiet har suppleret den elektroniske<br />
semesterevaluering med evaluering af de enkelte undervisningsforløb/moduler. (Ansøgning, s. 21)<br />
Universitetet tilstræber desuden, at evalueringerne er systematiske og sammenlignelige, så det er muligt at<br />
kvantificere svar og sammenligne evalueringer fra tidligere år samt kurser inden for samme uddannelse. Det<br />
er i den forbindelse et mål for universitetet at opnå en svarprocent på 75-80 %. (Bilag 8)<br />
Endelig gennemføres der, ud over den skriftlige evaluering, evalueringssamtaler på de enkelte undervisningsforløb.<br />
Det er studielederen og studienævnet der på baggrund af evalueringerne tager stilling til, hvordan<br />
undervisningen og dens tilrettelæggelse kan justeres eller forbedres, og studielederen sikrer, at resultater<br />
af undervisningsevalueringerne systematisk inddrages i planlægningen af det efterfølgende semester. (Bilag<br />
8)<br />
30
AAU planlægger at etablere et aftagerråd for masteruddannelsen i informationsforvaltning med relevante<br />
institutioner, organisationer og virksomheder. Aftagerrådet skal inddrages i en løbende dialog om udviklingen<br />
af uddannelsen, og en central opgave for rådet bliver ifølge universitet, at drøfte, hvordan uddannelsen<br />
til stadighed kan være på forkant med udviklingen, således at dimittendernes kompetencer inden for området<br />
altid vil være baseret på den sidste nye viden og praksiserfaring. (Ansøgning, s. 21)<br />
Det bemærkes desuden positivt, at universitetet påtænker at udvide de eksisterende kandidat- og aftagerundersøgelser<br />
med en undersøgelse af de masterstuderendes udbytte af deres uddannelse. Undersøgelsen vil<br />
omfatte de studerendes udbytte i form af ændringer i jobfunktioner og anvendelse af deres nye kompetencer,<br />
og drøftes med uddannelsens aftagerråd. (Ansøgning, s. 21)<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 8 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 20-21 (s. 20: Link til hjemmesiden www.kvalitetssikring.<strong>aau</strong>.<strong>dk</strong>).<br />
Bilag 8: Kvalitetssikring og evaluering<br />
Høringssvar af 16. december 2009<br />
31
Kriteriesøjle IV: Uddannelsens resultater (de studerendes læringsudbytte)<br />
Kriterium 9: Uddannelsens faglige profil<br />
Kriterium 9 vurderes at være opfyldt<br />
tilfredsstillende<br />
delvist tilfredsstillende<br />
ikke tilfredsstillende<br />
Begrundelse<br />
Titel<br />
Det fremgår af ansøgningen, at uddannelsen ønskes go<strong>dk</strong>endt i henhold til Bekendtgørelsen om masteruddannelser<br />
ved universiteterne (masterbekendtgørelsen) nr. 1187 af 7. december 2009.<br />
Der ansøges om følgende titel:<br />
Dansk: Master i informationsforvaltning<br />
Engelsk: Master of Information Management<br />
På baggrund af dokumentationen ovenfor og fra kriterium 6 vurderes det sandsynliggjort, at uddannelsens<br />
kompetenceprofil svarer til uddannelsens titel/ navn (betegnelse) som det fremgår af § 5 i masterbekendtgørelsen.<br />
Niveau<br />
Universitetet har i ansøgningen stillet kvalifikationsrammens typebeskrivelser op imod uddannelsens kompetencemål:<br />
(Ansøgning, s.22)<br />
32
Det vurderes, på baggrund af universitetets sammenligning, sandsynliggjort at uddannelsens kompetenceprofil<br />
lever op til typebeskrivelsen for en masteruddannelse. Det vurderes endvidere sandsynliggjort, at de enkelte<br />
fagelementers læringsmål understøtter uddannelsens kompetenceprofil, således at det er muligt for de<br />
studerende at nå det niveau, der er beskrevet i kvalifikationsrammens typebeskrivelse.<br />
Samlet vurdering af kriteriet<br />
Samlet set vurderes det, at kriterium 9 er opfyldt på tilfredsstillende vis.<br />
Dokumentation<br />
Ansøgning, s. 18, 22<br />
Bilag 2: U<strong>dk</strong>ast til studieordning for masteruddannelsen i Informationsforvaltning.<br />
33
Indstilling til Universitets- og Bygningsstyrelsen<br />
Uddannelsens formål<br />
Formålet med masteruddannelsen i Informationsforvaltning er at kvalificere ansatte i offentlige og private<br />
arkiver, forvaltninger, virksomheder og organisationer til at udfylde nye jobfunktioner. Den sigter mod at<br />
opfylde behovet for akademisk kompetence på højeste internationale niveau som følge af offentlige og private<br />
forvaltningers digitalisering og dermed sammensmeltningen af administrative og historiske arkiver.<br />
Uddannelsens målgruppe har minimum 2 års erhvervserfaring inden for offentlig eller privat forvaltning, en<br />
relevant bachelor- eller professionsbacheloruddannelse, en relevant videregående uddannelse eller en diplomuddannelse<br />
gennemført som et reguleret forløb. Den typiske deltager på masteruddannelsen i informationsforvaltning<br />
forventes at være i arbejde inden for området sideløbende med uddannelsen.<br />
Uddannelsen udbydes på Aalborg Universitets campus i København (Ballerup). (Ansøgning, s. 23)<br />
Hovedområde<br />
Samfundsvidenskab.<br />
Universitetets begrundelse:<br />
Historie på Aalborg Universitet hører under Det Samfundsvidenskabelige Fakultet, og masteruddannelsens<br />
kernefaglighed kombinerer traditionelle historikerkompetencer inden for arkivering med kompetencer inden<br />
for digital forvaltning. (Ansøgning, s. 23)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Titel/betegnelse<br />
Universitetets indstilling:<br />
Master i informationsforvaltning.<br />
Master of Information Management.<br />
Universitetets begrundelse:<br />
Begrebet Informationsforvaltning eller Information Management henviser til, at uddannelsen fokuserer<br />
på akademiske kompetencer i krydsfeltet mellem administrative og historiske arkiver. Der er således ikke<br />
kun tale om Arkivkundskab i traditionel forstand, men også om kompetencer til at rådgive forskellige typer<br />
af forvaltninger, bl.a. om digitaliseringens muligheder for at fremme arbejdsprocesser og aktiv vidensdeling<br />
mellem medarbejderne. (Ansøgning, s. 23)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Det vurderes, at titelvalget er i overensstemmelse med § 5 i Bekendtgørelse om masteruddannelser ved universiteterne<br />
(masterbekendtgørelsen) nr. 1187 af 7. december 2009.<br />
Uddannelsens normerede studietid<br />
Universitetets indstilling:<br />
Masteruddannelsen i informationsforvaltning tilrettelægges som en deltidsuddannelse over 2 år. Uddannelsen<br />
er normeret til 1 årsværk svarende til 60 ECTS.<br />
34
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Takstindplacering<br />
Universitetets indstilling:<br />
Takst 1.<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Adgangskrav<br />
Hvilke uddannelser anses som relevante adgangsgivende uddannelser?<br />
Adgang til masteruddannelsen i Informationsforvaltning kræver en relevant akademisk bacheloruddannelse,<br />
eller en relevant professionsbacheloruddannelse, eller en relevant mellemlang videregående uddannelse, eller<br />
en relevant diplomuddannelse gennemført som et reguleret forløb og mindst 2 års relevant erhvervserfaring<br />
efter gennemført adgangsgivende uddannelse. Eksempler på relevante uddannelser nævnes nedenfor:<br />
- Bacheloruddannelse i historie<br />
- Bacheloruddannelse i samfundsfag<br />
- Bacheloruddannelse i politik og administration<br />
- Bacheloruddannelse i forvaltning<br />
- Bacheloruddannelse i organisation<br />
- Bacheloruddannelse i etnografi/antropologi<br />
- Bacheloruddannelse i biblioteks- og informationsvidenskab<br />
- Bacheloruddannelse i humanistisk informatik<br />
- Professionsbacheloruddannelse i folkeskolelærer med historie som linjefag<br />
- Professionsbacheloruddannelse i offentlig forvaltning<br />
- Diplomuddannelse i offentlig forvaltning<br />
- Bibliotekar DB<br />
- Diplomuddannelse i informationssøgning og vidensorganiserende systemer<br />
Ansøgere, der ikke opfylder betingelserne som nævnt ovenfor, kan af Det Samfundsvidenskabelige Fakultet<br />
blive optaget på dispensation. En dispensation forudsætter, at fakultetet ud fra en konkret vurdering skønner,<br />
at ansøgeren har forudsætninger, der kan sidestilles med de ovenfor nævnte betingelser. Det er muligt at læse<br />
uddannelsen eller dele heraf som enkeltfag. Ansøgere til hele masteruddannelsen vil blive prioriteret forud<br />
for ansøgere til enkeltfag. (Ansøgning, s.24)<br />
Hvilke krav stilles til ansøgers erhvervserfaring for, at den anses som relevant (minimum 2 år).<br />
Relevant erhvervserfaring vil typisk være jobfunktioner inden for private eller offentlige arkiver, biblioteker,<br />
museer (ABM-området) eller private eller offentlige virksomheder, organisationer eller institutioner med<br />
arkivfunktion. (Ansøgning, s.24)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Eventuel maksimumsramme for tilgangen til uddannelsen<br />
Hvornår ønskes uddannelsen udbudt første gang?<br />
1. februar 2011.<br />
Er der adgangsbegrænsning for uddannelsen?<br />
Nej.<br />
35
Maksimumsramme for tilgangen til uddannelsen:<br />
Ingen krav. Universitetet bemærker dog, at Uddannelsen forventes at optage studerende hvert andet år og<br />
opererer med årgange på 20-30 studerende. (Ansøgning, s. 2)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Eventuel minimumsramme for tilgangen til uddannelsen<br />
18.<br />
Censorkorps<br />
Censorkorpset for Historie omfatter en del ansatte på arkiver, i offentlige og private forvaltninger og kan<br />
således fungere som censorkorps for masteruddannelsen i Informationsforvaltning. Dog ønskes korpset suppleret<br />
med flere repræsentanter for ABM-området, jf. kriterium 1 om aftager- og interessekreds for uddannelsen.<br />
(Ansøgning, s.24)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Sprog<br />
Dansk.<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Legalitetskontrol<br />
Hvilken bekendtgørelse er uddannelsen omfattet af?<br />
Masteruddannelsen i Informationsforvaltning ønskes go<strong>dk</strong>endt som en masteruddannelse under Bekendtgørelse<br />
om masteruddannelser ved universiteterne (masterbekendtgørelsen) nr. 1187 af 7. december 2009.<br />
Desuden vil den være omfattet af Bekendtgørelse 867 af 19. august 2004 om eksamen ved universitetsuddannelser<br />
(Eksamensbekendtgørelsen) med senere ændringer, Bekendtgørelse 52 af 28. januar 2009 (Adgangsbekendtgørelsen)<br />
og Bekendtgørelse 818 af 1. juli 2007 (Karakterbekendtgørelsen) med senere ændringer.<br />
(Ansøgning, s.23)<br />
ACE Denmarks vurdering:<br />
Ingen bemærkninger.<br />
Andre forhold<br />
Finder universitetet at der er andre forhold, der er relevante i forhold til legalitet?<br />
Nej.<br />
Særlige forhold<br />
36
Parallelforløb og fællesuddannelser<br />
Er uddannelsen tilrettelagt som et parallelforløb eller en fællesuddannelse?<br />
Nej.<br />
37