Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
20. november 2009 63. årgang Dansk Psykolog Forening<br />
<strong>Til</strong> <strong>nærmeste</strong> <strong>udgang</strong> <strong>–</strong><br />
Fyringsrunder gør ondt. Ikke kun på den, der må finde <strong>udgang</strong>sdøren,<br />
men også på de ledere og medarbejdere, der bliver tilbage.<br />
Side 3<br />
21
Leder<br />
Lille skridt i rigtig retning<br />
Efter adskillige års indsats for at skaffe en bedre<br />
økonomi til psykologuddannelsen på universiteterne<br />
begynder tingene omsider at rykke<br />
på sig. Der er indgået forlig på Christiansborg<br />
mellem regeringen og oppositionen, så<br />
vi i en treårig periode vil se en forøgelse af<br />
økonomien på den laveste taxametertakst.<br />
Også basismidlerne får et nøk opad.<br />
Både de studerendes repræsentanter og de<br />
universitetsansatte forskere og undervisere<br />
har peget på problemet med for små bevillinger<br />
til psykologstudiet. Glædeligt derfor,<br />
at folketingspolitikerne har lyttet.<br />
I forhold til psykologi er det bydende nødvendigt<br />
at fokusere på antallet af studerende<br />
på undervisningsholdene, så der skabes sammenhæng<br />
mellem faget og dets rammer. Vi<br />
ved også noget om at lære af egne erfaringer.<br />
Opgaveskrivningen er essentiel i en forskningsbaseret<br />
uddannelse, for det er her, man<br />
får tid til fordybelse. Her er der lagt alt for<br />
megen vægt på kontrol og alt for lidt på, at<br />
opgaveskrivningen er et glimrende <strong>udgang</strong>spunkt<br />
for den læring, der foregår gennem<br />
feedback. Hvis der ikke er tid nok, spilder<br />
man megen læring.<br />
Vi mødes med et forståeligt krav om evidens<br />
i mange sammenhænge. Men evidens<br />
er altså et videnskabeligt begreb, der har sine<br />
klare afgrænsninger og betyder, at vi videnskabeligt<br />
kan dokumentere noget. Evidens<br />
er uløseligt knyttet til forskning og videnskab.<br />
Derfor skal vores uddannelser indrettes<br />
derefter, og derfor kan skal man ikke løse<br />
et stort undervisningspres ved at maksimere<br />
på antallet af undervisere, der ikke får stillet<br />
tid til forskning til rådighed. Vi skal have ansat<br />
flere fastansatte underviserer for at forøge<br />
den forskningsbaserede undervisning.<br />
Finansieringen af vores grunduddannelse<br />
består af basismidler, taxametermidler, eksterne<br />
forskningsmidler og ”øvrige”. Logikken<br />
omkring basismidlerne er, at der skal være<br />
et fast fundament at gå ud fra, som knytter<br />
sig til universitetsuddannelsers særkende:<br />
forskning. Taxametersystemet handler groft<br />
sagt om, hvor mange kandidater der bliver<br />
uddannet <strong>–</strong> således at jo højere antal kandidater,<br />
des større indtægt.<br />
Gennem denne ordning skaber centraladministrationen<br />
sig en vis form for styring.<br />
Det er et vilkår. Det er ideelt set også fint, at<br />
vi på denne måde kan dokumentere, at vi bidrager<br />
til at løse en samfundsopgave. Problemet<br />
et, at man fra brede politiske kredse<br />
ikke vil værne om sin egen model og den filosofi,<br />
der ligger bag den. McKinsey-rapporten<br />
pegede tidligere dette år på, at der er behov<br />
for en stigning på den laveste taxametersats<br />
på godt 11.000 kr. pr. studerende pr.<br />
år. Forliget på Christiansborg indebærer imidlertid<br />
langt mere beskedne stigninger, således<br />
at man i 2012 når op på ca. 5.000 kr. Hertil<br />
kommer regulering af basismidlerne.<br />
Selv om systemet kan være godt nok, læderes<br />
det altså af underfinansiering. Det har<br />
betydet, at man har skullet hente de manglende<br />
penge fra basismidlerne, dvs. de penge,<br />
der skulle finansiere forsk ningen, over til<br />
undervisning eller kandidatproduktion. Det<br />
bliver lidt som at fodre hunden med sin egen<br />
hale, for ved at hente pengene på basismidlerne<br />
sætter man finansieringen af forskningen<br />
under pres. Altså nedprioriteres forskningen,<br />
hvad der selvfølgelig er uholdbart.<br />
Det er års pres og opmærksomhed, der nu<br />
fører til et lille skridt i den rigtige retning.<br />
Det skal vi selvfølgelig hilse velkommen, men<br />
samtidig holde fast i, at ønsker man at bryste<br />
sig af at have universiteter i verdensklasse,<br />
så kræver det om end ikke verdens økonomi,<br />
så dog et anstændigt fundament at uddanne<br />
kom mende psykologer på, så de kan<br />
leve op til kravet om kompetent kunnen.<br />
Medlemsblad for<br />
Dansk Psykolog Forening<br />
Dansk Psykolog Forening<br />
Stockholmsgade 27,<br />
2100 København Ø.<br />
Tlf. 35 26 99 55.<br />
Email: dp@dp.dk<br />
www.danskpsykologforening.dk<br />
Psykolog Nyt<br />
Stockholmsgade 27,<br />
2100 København Ø.<br />
Tlf. 35 26 99 55.<br />
Email: pnyt@dp.dk<br />
Fax/Psykolog Nyt: 35 25 97 07.<br />
Redaktion:<br />
Arne Grønborg Johansen, ansv. redaktør<br />
Jørgen Carl, redaktør<br />
Mille Madsen, journalist (vikar)<br />
Heidi Strehmel, bladsekretær/annoncer<br />
DK ISSN: 09017089<br />
Produceret af:<br />
<strong>Elbo</strong> Grafisk A/S, Fredericia<br />
Trykt med vegetabilske farver<br />
på miljøgodkendt papir<br />
Oplag:<br />
Kontrolleret oplag (FMK): 8.332 ex.<br />
Trykoplag: 8.800 ex.<br />
Medlem af<br />
Danske Specialmedier<br />
Indsendt stof: Indsendte artikler dæk ker ikke<br />
nødvendigvis redaktionens eller foreningens<br />
holdninger. Redaktionen forbeholder sig ret<br />
til at afvise, forkorte eller redigere indsendte<br />
artikler. Redaktionen påtager sig ikke<br />
ansvar for artikler, der indsendes uopfordret.<br />
Alle fotos: BAM/Scanpix<br />
Jobannoncer 2009<br />
Psykolog Nyt + www.psykologjob.dk<br />
Ved manus Ved reproklar<br />
Helsider:<br />
176 x 237 mm:<br />
Kr. 11.570,- Kr. 9.985,-<br />
Halvsider: Kr. 6.665,- Kr. 5.835,-<br />
86 x 237 mm eller 176 x 118 mm:<br />
Priserne gælder jobannoncer med 1 stilling.<br />
Prisliste: www.danskpsykologforening.dk<br />
Farvetillæg (CMyK):<br />
Sort + 1, 2 eller 3 farver: Kr. 1.400,-<br />
Alle priser ekskl. moms.<br />
Abonnement/2009: 1.150 kr. + moms.<br />
Deadline (kl. 12)<br />
Nr. Deadline Udgivelse<br />
23 30/11 18/12<br />
1 4/1 22/1<br />
2 18/1 5/2
Når kollegerne bliverFYRET<br />
Arbejdsmarked Af Dorthe la Cour<br />
I kølvandet på den globale finanskrise er fyringsrunder blevet<br />
hverdagskost i virksomhederne. Det har ikke kun konsekvenser for de<br />
opsagte, men også for lederne og for de medarbejdere, der bliver tilbage.<br />
I går var du til møde med ham, hvor I sammen planlagde,<br />
hvordan projektet skulle køres. I dag er hans kontor tomt,<br />
hans navneskilt taget ned, og han findes ikke længere på firmaets<br />
mailingliste. Hans navn optræder heller ikke længere<br />
på organisationsplanen, og du har fået overdraget et par af<br />
hans arbejdsopgaver, som du nu skal løse.<br />
Science fiction? Nej, det er virkelighed for mange medar-<br />
bejdere i danske virksomheder, som har mærket den globale<br />
krise lufte godt og grundigt ud i medarbejderstaben. Svigtende<br />
efterspørgsel, økonomisk nedtur og ingen sikre fingerpeg<br />
om, hvornår tilstanden vender, gør det nødvendig for<br />
virksomhederne at stramme livremmen ind.<br />
Det gør ondt på de opsagte, som i kortere eller længere tid<br />
skal forholde sig til en arbejdsfri periode. Men det gør også<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 3
ondt på de medarbejdere, der bliver tilbage i virksomheden.<br />
Og der opstår usikkerhed om, hvorvidt der kommer yderligere<br />
fyringsrunder og hvem, der i givet fald bliver ramt. Men<br />
mennesker reagerer forskelligt på disse situationer.<br />
- Som psykolog ser jeg mange flere nuancerede reaktioner,<br />
end jeg ser entydighed, fastslår erhvervspsykolog Kit Sanne<br />
Nielsen.<br />
- Det er faktisk først, når det kommer rigtig tæt på, at der<br />
kommer en egentlig reaktion. Hvis du sidder i en servicevirksomhed<br />
i København og hører om en produktionsvirksomhed,<br />
der har det svært i det nordjyske, så vil du nok have empati<br />
med virksomheden og dens ansatte, men det vil ikke betyde<br />
så meget for dig. Men når det rykker ind i din egen branche,<br />
bliver du bekymret, for her kan du identificere dig med<br />
det. Det kommer tættere på, og du kan spejle dig i situationen.<br />
Du bliver personligt påvirket, og du tænker: Mon dette<br />
også rammer mig?<br />
- Alle i en virksomhed bliver ramt af en opsigelsesrunde.<br />
Hvordan og hvor meget man rammes, afhænger af den enkeltes<br />
egen håndtering og indre billeder af konsekvenserne<br />
af opsigelserne. Desuden vil den måde, virksomheden gør<br />
det på, være medvirkende til, hvordan den enkelte tackler si-<br />
4 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
tuationen. Der findes ingen perfekt opskrift på at sige farvel<br />
til medarbejdere, men der er en række dilemmaer, som både<br />
virksomhed og medarbejdere må håndtere i en sådan proces.<br />
For eksempel om opsigelsesprocessen skal gå hurtigt eller<br />
langsomt, og om og i hvor høj grad der skal ydes hjælp til de<br />
opsagte medarbejdere til at finde et nyt job.<br />
Lederens ansvar<br />
De fleste virksomheder vælger en hurtig opsigelsesproces af<br />
hensyn til både virksomheden og de medarbejdere, der bliver<br />
tilbage. Men selv om processen er hurtig, betyder det ikke,<br />
at det er hurtigt overstået:<br />
- Det er vigtigt at huske på, at topledelsen ofte har kendt<br />
til en opsigelsesrunde i længere tid. De har haft tid til at bearbejde<br />
den, og desuden har de en eller anden form for direkte<br />
indflydelse på beslutningerne. Sådan er det ikke nødvendigvis<br />
for de ledere, som skal føre beslutningen ud i livet,<br />
siger Kit Sanne Nielsen.<br />
Fra sin hverdag kender hun alt til det pres, lederne oplever,<br />
og til følgerne af det.<br />
- Lederen er ansat til blandt andet at føre opsigelser ud i livet,<br />
men det er rigtig ubehageligt for ham. Det er hårdt at
FAKTA Psykologer og ledighed<br />
skulle besegle en andens skæbne og fortælle den svære besked.<br />
Lederen skal fyre folk, som han måske selv har været<br />
fuldt tilfreds med, og det sker også, at lederen ikke er enig i<br />
beslutningen, der er truffet af topledelsen, men det kan han<br />
af loyalitets hensyn selvfølgelig ikke give udtryk for.<br />
- Nogle af de medarbejdere, der bliver tilbage i virksomheden,<br />
har dårlig samvittighed og føler måske endda skyld,<br />
når en kollega bliver sagt op. Nogle af de overvejelser, de gør<br />
sig, er, om de har bidraget til opsigelsen? Har de sagt et eller<br />
andet, som har været medvirkende til, at den pågældende<br />
kollega blev opsagt? Har de en andel i det? Kunne de have<br />
gjort noget for at hjælpe den kollega, som måske ikke var så<br />
dygtig?<br />
- Det er tid til selvransagelse. Medarbejderne bliver kede<br />
af det og føler utryghed <strong>–</strong> opsigelsen kunne jo måske lige så<br />
godt have ramt dem selv. Og så synes de ofte, at det er synd<br />
for den opsagte.<br />
- Jeg har set det mange gange. Opsagte kolleger, som folk<br />
dybest set ønsker hen, hvor peberet gror, får alligevel sympati<br />
i det øjeblik, de bliver fyret. Som mennesker skaber vi bånd<br />
til andre, så selv om man godt kan se fornuften i en opsigelse,<br />
så bliver man alligevel vred og frustreret på kollegaens<br />
vegne. Båndene brydes, og det gør jo ondt. Medarbejdere kan<br />
altid finde et eller andet at udsætte på processen. For følelserne<br />
kommer naturligt nok i kog, og man ser så mest det<br />
negative i forløbet, siger Kit Sanne Nielsen.<br />
Nice to know<br />
Der findes ifølge erhvervspsykologen ikke en perfekt opskrift<br />
på at opsige medarbejdere og samle organisationen op igen.<br />
Hver virksomhed må tage <strong>udgang</strong>spunkt i dens egen kultur<br />
og værdisæt og derudfra fastlægge spillereglerne. Information<br />
er altid en vigtig ingrediens, men det er ikke mængden<br />
af information, det kommer an på.<br />
- I en opsigelsessituation er der tendens til, at medarbejderne<br />
ikke lytter primært med ørerne, men snarere med maven,<br />
og den hører man ikke særlig godt med. Virksomheden<br />
kan give en masse information og alligevel opleve en række<br />
misforståelser. Dybest set må virksomheden gøre op med sig<br />
selv, hvem den vil tage mest hensyn til. Baggrunden for opsigelserne<br />
skal ikke være offentligt kendt, for der er et hensyn<br />
at tage til den opsagte. Omvendt har de øvrige medarbej-<br />
Trods tidernes ugunst oplever ikke mange psykologer at blive prikket ud.<br />
Læs om beskæftigelsessitua tionen for psykologer i artiklen side 24.<br />
dere brug for at vide, hvad det overordnede <strong>udgang</strong>spunkt<br />
for opsigelserne har været.<br />
Kit Sanne Nielsen foreslår, at virksomhederne udarbejder<br />
en beredskabsplan, som man følger ved opsigelsesrunder.<br />
Det er afgørende, at virksomheden i overskrifter melder<br />
ud, hvilke hensyn der ligger til grund for opsigelserne, men<br />
samtidig skal den også oplyse om, hvordan processen er, og<br />
hvilke hensyn der bliver taget. For eksempel er det en god idé<br />
at understrege, at man af hensyn til de opsagte ikke går nærmere<br />
ind i de enkelte opsigelser.<br />
Den fælles historie<br />
Det er Kit Sanne Nielsen erfaring, at beslutningen om, hvem<br />
der skal opsiges, og hvem der skal blive i virksomheden, væsentligst<br />
sker ud fra overvejelser af to forskellige forhold. For<br />
det første markedsforholdene, dvs. hvilke funktioner virksomheden<br />
ikke længere har brug for. For det andet medarbejderkompetenceforholdene,<br />
dvs. hvordan den enkelte medarbejders<br />
faglige kompetence og samarbejdskompetence er<br />
og svarer til virksomhedens behov.<br />
- Den enkelte person vil på et eller andet plan opleve sig personligt<br />
ramt af en fyring. Også selv om han får en forklaring<br />
om, at det skyldes, at virksomhedens indtjening er faldende.<br />
Der kan sagtens også ligge nogle vurderinger af den enkeltes<br />
adfærd eller type bag en fyring, men at sige farvel, fordi markedet<br />
er i bund, rammer ikke i hjertekulen på samme måde<br />
som at få at vide, at man bliver fyret, fordi der er noget forkert<br />
ved én som menneske, anfører Kit Sanne nielsen.<br />
- Det er mere ordentligt af ledelsen at sige til omverdenen,<br />
at opsigelsen skyldes nedgangstider. På den måde kan det<br />
blive en bedre historie for den fyrede. For når man sidder ved<br />
sin næste ansættelsessamtale i en anden virksomhed, bliver<br />
man altid spurgt om, hvorfor man blev opsagt, og der bliver<br />
taget referencer <strong>–</strong> så historien skal hænge sammen<br />
Det er ikke kun i relationen til den opsagte medarbejder,<br />
at der skal skabes en historie. Den ny virkelighed skal italesættes<br />
i hele virksomheden, men det kan ikke ske fra den ene<br />
dag til den anden.<br />
- Virksomhederne er blevet rigtig gode til at træffe beslutninger<br />
og føre dem ud i livet. Det kniber lidt mere med det<br />
efterfølgende forløb. Organisationen har brug for at slikke<br />
sine sår, sige farvel til de tidligere kolleger og sige god dag til<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 5
en ny virkelighed. Det er vigtigt at pleje medarbejderne ordentligt<br />
i denne fase <strong>–</strong> det er ligesom med et fysisk sår, hvis<br />
du plejer såret ordentligt, går der ikke betændelse i det, og<br />
healingprocessen bliver god.<br />
Tidligere var det ikke usædvanligt, at der i kølvandet på<br />
opsigelser var en række medarbejdere, der selv valgte at forlade<br />
virksomheden. Det har krisen dog sat en midlertidig<br />
stopper for:<br />
- Folk bliver, hvor de er. Det er en helt naturlig menneskelig<br />
reaktion i en krisetid at holde fast i det, man har. Medarbejderne<br />
bliver meget disciplinerede, og man gør mindre<br />
vrøvl. Folk er mere nervøse for at fremstå som utilfredse. De<br />
løber ikke lige et lille ærinde i arbejdstiden <strong>–</strong> de bliver på arbejdspladsen<br />
og er til rådighed af frygt for, at nogen skal mene,<br />
at de ikke passer deres arbejde eller er ineffektive. De passer<br />
deres job og arbejder for deres løn, og de er endda tilbage-<br />
6 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
I en opsigelsessituation er der tendens til, at medarbejderne<br />
ikke lytter primært med ørerne, men snarere med<br />
maven, og den hører man ikke særlig godt med.<br />
”<br />
”<br />
holdende med at bruge de privilegier, som virksomheden<br />
måske giver dem.<br />
Reaktionsfasen<br />
Efterspillet oven på en opsigelsesrunde varer typisk fra et antal<br />
uger op til nogle måneder. Mange medarbejdere bliver<br />
mere tillukkede og stille i reaktionsfasen, mens andre brokker<br />
sig mere end ellers. Motivationen til at udføre sit arbejde<br />
kan falde, og utryghed, usikkerhed og angst er følelser, der<br />
dagligt kan melde sig. Kan det også ske for mig? er en almindelig<br />
tanke blandt medarbejderne.<br />
- Vi mennesker har forskellige reaktionsmønstre, nogle er<br />
mere tykhudede, mens andre er mere tyndhudede. Vi antager,<br />
at det ligger i folks temperament som en del af deres<br />
grundlæggende særtræk. De tykhudede har en mere flegmatisk<br />
tilgang og kan bevare hovedet mere klart. De har fordelen<br />
af at kunne se tiden an og være mere velovervejede, men<br />
de har også en risiko for at vente for længe. De tyndhudede<br />
reagerer hurtigere og bliver lettere påvirkede i situationen.<br />
- For begge typer gælder det, at de befinder sig i et copingspektrum,<br />
en slags handlingsrum, og hvis de kommer uden<br />
for det, sættes et ellers godt handleberedskab ud af kraft. Og<br />
i den tilstand er man ikke i samme grad i stand til at foretage<br />
hensigtsmæssige og fornuftige valg, fastslår Kit Sanne Nielsen.<br />
Uanset om opsigelsesprocessen er lang eller kort, så er der<br />
en separationsproces, som alle i virksomheden skal igennem.<br />
Mænd og kvinder tackler typisk en sådan situation forskelligt.<br />
En virksomhed med en overvejende maskulin kultur<br />
lægger op til en hurtig proces og klare udmeldinger. I andre<br />
virksomhedskulturer er processen mere dialogbaseret.<br />
Mænd vil gerne hurtigt videre, de vil handle, mens kvinder<br />
gerne vil forstå og kommunikere. Men det betyder ikke,<br />
at mændene ikke reagerer. Mænd kommunikerer bare ikke<br />
om de ting, de bekymrer sig om. De tager for eksempel et<br />
ekstra glas rødvin og sover dårligt om natten. Kønsopdragelsen<br />
slår også igennem her <strong>–</strong> drenge skal klare det selv, mens<br />
pigerne kan bruge hinanden, men situationen er lige sårende<br />
og smertefuld for begge køn. Også her betyder det meget at<br />
have et socialt netværk at dele sine bekymringer med. Kvinder<br />
er bedre til relationer, også på arbejdspladsen, og det betyder,<br />
at de ofte klarer sig bedre.<br />
Dorthe la Cour, journalist
Noget nyt<br />
at klikke på <strong>–</strong><br />
Et besøg på www.danskpsykologforening.dk<br />
er et besøg på en hjemmeside,<br />
der har gennemgået en<br />
større skønhedsoperation, så den<br />
kan leve op til de stadigt stigende<br />
krav, udviklingen på internettet<br />
stiller til den gode hjemmeside.<br />
Besøg siden, kig på det nye design<br />
med topmenu og en masse<br />
kighuller ind til sidens indhold. Se<br />
den nye kalenderfunktion, som vil<br />
holde brugere opdateret om aktuelle<br />
aktiviteter i foreningen <strong>–</strong> og<br />
glæd dig til, at siden løbende vil<br />
blive udbygget med flere forbedrede<br />
og nye funktioner.<br />
Webredaktionen
ET<br />
BJØRNESPOR<br />
I LIVET <strong>–</strong><br />
8 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Rejsebrev Af Anders Kjærgaard
PrIVAtfotoS<br />
Vejen fra studiestart til eksamensbevis<br />
behøver ikke være snorlige. Da Anders<br />
Kjærgaard efter tre års psykologistudier<br />
trængte til en pause fra bøgerne, var det<br />
tid til at forfølge drømmen om at blive<br />
medlem af Siriuspatruljen.<br />
Det begyndte i september 2008 med optagelsesprøver. Ud af 50 ansøgere<br />
mellem 20 og 30 år, alle ugifte, blev 35 indkaldt til muskel-, løbe,<br />
svømme- & koordinationsprøver, helbredsundersøgelse samt en række<br />
interview med tidligere Siriusfolk. Herfra gik 15 videre til nye fysiske test,<br />
psykolog- og intelligensprøver, samarbejdsøvelser og interview med psykologer<br />
fra Forsvaret.<br />
I november 2008 begyndte syv af os på det såkaldte forskoleforløb, en<br />
8 måneders uddannelse bestående af kurser, der skal forberede os til tjenesten<br />
i Grønland. Der var kurser i våben, symaskine, sanitet, rendegraver,<br />
dyrlæge, hundeskole, speedbåd, madlavning, vintertræning på Grønland,<br />
teknikskole m.fl. Undervejs blev der sorteret yderligere, og så var vi<br />
fem tilbage, der 16. juli 2009 blev sendt af sted til Grønland som nye medlemmer<br />
af Siriuspatruljen.<br />
Selve tjenesten ved Siriuspatruljen varer 26 måneder, kun afbrudt efter<br />
et år af en enkelt uges ophold på Island, hvor man skal til tandlægekontrol.<br />
Man kommer ikke til Danmark, medmindre man bliver alvorligt<br />
skadet eller mister et nærtstående familiemedlem, dvs. forældre eller søskende.<br />
Man skal derfor gøre sig grundige overvejelser over, om man er<br />
villig til at undvære familie og venner i mere end to år. Kærester er selvsagt<br />
en udfordring, men det er før set, at det holder. Dog nærmere undtagelsen<br />
end reglen.<br />
For mig var der ingen tvivl. Jeg har altid været fascineret af det arktiske<br />
miljø og fysiske og mentale udfordringer. Udsigten til og udfordringen<br />
i et ophold i verdens største nationalpark, hvor temperaturen kan nå<br />
ned på minus 55, og hvor man i selskab med elleve gode kammerater, 85<br />
glade slædehunde, enestående rå og uspoleret natur skal få et minisamfund<br />
til at fungere, gjorde det til et nemt valg.<br />
Et år ved Sirius<br />
Siriuspatruljen er Danmarks militære tilstedeværelse i Nordøstgrønland<br />
og har hovedsæde på Daneborg, midt på østkysten af Grønland. De primære<br />
opgaver er suverænitetshåndhævelse og overvågning af operationsområdet,<br />
og der patruljeres ca. otte måneder om året. Enten med slæde,<br />
skib eller fly. Endvidere føres der som politimyndighed kontrol med<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 9
ekspeditioner og fredningsbestemmelser samt ydes støtte til<br />
videnskabelige undersøgelser.<br />
Tjenesten ved Sirius foregår i en ganske bestemt årscyklus,<br />
hvor det meget af tiden er vind og vejr, der dikterer arbejdsopgaverne.<br />
Fra medio juni til ultimo august, er der stort set<br />
isfrit i fjordsystemerne syd for Danmarkshavn og snefrit på<br />
land, og det er her, den vigtige depotudlægning til slæderejserne<br />
foregår, især ved skib.<br />
Omkring 1. september ’lukker’ kysten, som det hedder på<br />
disse kanter, og så er vi kun tolv mand tilbage på Daneborg,<br />
der overvintrer indtil næste sommer. Tiden frem mod den<br />
første slæderejse bruges på forberedelse til denne, fod- og<br />
sejlpatruljer samt stationsarbejde på Daneborg. Der er seks<br />
slædehold ved Sirius, hver rådende over 14 hunde, som det<br />
enkelte hold har ansvaret for at træne, dressere, fodre og i øvrigt<br />
sørge for har det godt.<br />
Omkring 1. november begynder slædesæsonen og efterårsrejsen.<br />
Den varer indtil juleaften og varierer i længde fra<br />
ca. 700 til 1500 km. Den følgende halvanden måned bruges<br />
på at reparere, udbygge, tælle op og vedligeholde. Både hunde,<br />
mand og station. Fra omkring 20. januar begynder så den<br />
lange forårsrejse. Den varer indtil først i juni og varierer i<br />
længde fra ca. 1500 til 3500 km. Så starter sommeren og depotudlægningen<br />
igen, et nyt hold siriusfupper ankommer til<br />
kysten, et andet hold tager hjem, og så er cirklen fuldendt.<br />
Den første tid<br />
Sammen med fire andre fupper startede jeg ud med at åbne<br />
stationen Ella Ø, der danner base for sommerdepotudlægningen<br />
i sydområdet. Vores job bestod i at få tilkoblet strøm<br />
og klargjort bådene til sejlads samt udbedre de skader, der<br />
var kommet i løbet af vinteren. Vejret var i top, så vi kunne<br />
gå rundt i t-shirt og nyde den grønlandske sommer og midnatssolen.<br />
Sidstnævnte krævede noget tilvænning, da man<br />
’glemmer’, at man er træt, og kan have svært ved at falde i<br />
søvn. Det kom dog efterhånden helt naturligt efter en arbejdsdag<br />
på 14 timer.<br />
Vi fik også lejlighed til at sludre med de to ældre fupper,<br />
der havde kommandoen, og stille alle de dumme spørgsmål.<br />
Ét er, hvad vi havde øvet under hjemlige forhold. Nu var vi<br />
landet midt i vores nye tilværelse og skulle være skarpe. Det<br />
var interessant at lære dem nærmere at kende, og de virkede<br />
på trods af vildmandshår- & -skæg og vejrbidte ansigter meget<br />
afbalancerede, rolige og langt fra udbrændte, om end de<br />
erkendte, at de snart trængte til ny stimulering fra andre miljøer.<br />
Jeg kunne efterfølgende ikke lade være med at tænke<br />
over den udvikling, vi nye selv kommer til at gennemgå. 26<br />
måneder i disse omgivelser gør noget ved folk, det er sikkert.<br />
Det er et generelt træk ved folk heroppe, at de er yderst dedikerede,<br />
føler stort ansvar for deres opgave og i det hele taget<br />
er meget til stede i nuet. Samtidig er der altid en hjælpende<br />
hånd, hvis man møder udfordringer større, end evnerne<br />
rækker, og altid er der nogen, der vil lytte, ikke bare høre efter.<br />
Tolerance er andet nøgleord. Vi er det meste af året kun<br />
tolv mand, der skal få det hele til at fungere, og alle er vi forskellige.<br />
Det skal der være plads til, også selv om det indebærer,<br />
at man skal sluge nogle kameler undervejs.<br />
Efter en uge gik turen med fly videre nordpå til Daneborg,<br />
mit nye hjem. Her får man som ny fup tildelt en række ansvarsområder,<br />
som man skal varetage,<br />
når man er på stationen. I<br />
alt er der ca. 20 større<br />
eller mindre ansvarsområder.<br />
<strong>Til</strong> hvert område<br />
er tilknyttet en ny<br />
og en gammel fup (yngste- og<br />
ældstemanden), så der i bed-
ste mesterlærestil sker en optimal overlevering i løbet af året.<br />
Heroppe er det erfaringen, der tæller.<br />
Selv skal jeg de næste to år have ansvaret for provianten<br />
(herunder daglig forsyning til køkkenet samt planlægning af<br />
depotudlægninger), VVS og vandforsyningen (som foregår<br />
via et osmoseanlæg, der omdanner saltvand til drikkevand)<br />
og endelig læge. Forudsætningerne for at bestride opgaverne<br />
kom mer dels fra forberedelseskurserne, dels den vigtige overlevering<br />
og endelig andetsteds erhvervede personlige kompetencer.<br />
En del af stationstjenesten foregår også i køkkenet. Er det<br />
i sommerperioden, hvor der er besøgende teknikere på stedet,<br />
kan der være over 30 mennesker, og så er der nok at se<br />
til. Jeg fik som velkomstgave kokketjansen dagen efter min<br />
ankomst, og den står på en uge ad gangen. Der er ganske bestemte<br />
regler for, hvor mange lune retter og friskbagte brød<br />
der skal være, så man skal stå tidligt op, hvis man skal nå det<br />
hele. Har man ikke lært at lave mad, før man kom herop, lærer<br />
man det helt naturligt, når man har køkkentjansen. Kokkens<br />
mad må i øvrigt aldrig kritiseres.<br />
Nøgleord: natur og samarbejde<br />
En typisk hverdag på stationen kan se således ud: 07.45: Kokken<br />
vækker stationen over radio. 08.00-08.30: Morgenmad.<br />
08.30-11.30: Arbejde på de forskellige fagområder. 11.30-<br />
12.00: Rengøring af hundegård + petning (snakke med +<br />
kontrol af den enkelte hund). 12.00-12.30: Frokost. 12.30-<br />
16.30: Arbejde på de forskellige fagområder. 16.30-17.00:<br />
Fodring, rengøring af hundegård + petning. 17.00-17.30: Aftensmad.<br />
Efterfølgende er aftenen ’fri’, som det hedder. I praksis har<br />
man dog aldrig fri. Er der en generator, der går i stykker, eller<br />
en pumpe, der ikke virker, kan det få fatale følger, så fejlen<br />
skal udbedres med det samme. Endvidere er der altid noget<br />
at lave på de forskellige ansvarsområder. Er man færdig<br />
med de presserende opgaver, kan man altid udbedre, forberede<br />
eller blive klogere på.<br />
Senere på sommeren kom jeg med på depotudlægningen<br />
for det nordligste område, som udelukkende foregår med fly.<br />
Det blev en enestående rejse gennem et måneagtigt og snedækket<br />
landskab med uendelige fjordsystemer og indlandsisens<br />
mægtige bræer, som majestætisk løber ud i ishavet. Helt<br />
specielt var det, da Hall Land-depot blev udlagt. Herfra kunne<br />
man se Canada, og så er man vist bogstavelig talt langt<br />
ude vestpå. Vejret var i hele perioden fint, og der var sol på,<br />
men kølige vinde varsler om den kommende vinter. <strong>Til</strong> hvert<br />
depot skal der udlægges proviant (til hund og mand), fuel,<br />
slædegrejer, og hytten skal repareres og vedligeholdes, såfremt<br />
der fx har været bjørnebesøg i løbet af vinteren. Bjørnene<br />
bruger nemlig ikke hoveddøren til at komme ind og tager<br />
heller ikke hensyn til, at der ikke er en bagdør!<br />
Efter hjemkosten var det videre mod nye oplevelser, idet<br />
jeg med fire andre skulle sejle to af vores både 150 km til et<br />
andet depot og gå et par fodpatruljer i området. Det gik fint,<br />
men hjemturen slog to ting fast: 1) Naturen bestemmer heroppe.<br />
2) Samarbejde er et nøgleord. En ’sommerstorm’ på 50<br />
knob fra nord havde ført en masse isskosser/-bjerge mod syd,<br />
og de var tilfældigvis havnet i det farvand, vi skulle sejle igennem<br />
på vej hjem. Det tvang os til en spændende sejlads mellem<br />
isskosser, hvor ældstemanden måtte stå i fronten af båden<br />
og forsøge at stage skosserne væk fra os, mens jeg forsøgte<br />
at styre igennem islabyrinten i meget lav fart. Det lød<br />
ikke rart, når isskosserne ramte det tynde glasfiberskrog, og<br />
det bekræftede de utrolige kræfter, der er på spil i isfuldt farvand.<br />
Det lykkedes os at komme igennem med fuld koncentration<br />
og kolde fingre, og efterfølgende kunne vi nikke samstemmende<br />
til, at det havde været en god samarbejdsøvelse.<br />
Klargøring til slæderejser<br />
Primo september, når depotudlægningen er overstået, bliver<br />
slædeholdene inddelt. Det sker ved, at man til en samtale med<br />
chefen prioriterer de andre fupper ud fra, hvem man helst vil<br />
køre sammen med. Det kan til tider være et puslespil at tilfredsstille<br />
alles ønsker, men som regel er alle glade. Ellers lærer<br />
man at blive det. Opgaven kommer altid i første række.<br />
Herefter begynder så en målrettet forberedelse mod slæderejserne,<br />
hvor alle slædegrejer (og der er en del) skal efterses<br />
og eventuelt fornys. Det foregår som oftest foran symaskinen,<br />
i tømmerværkstedet eller smedjen.<br />
Jeg kom til at indgå i Slædehold 5, og som en del af vores<br />
forberedelse skulle vi bygge en ny slæde. Slædebyg er noget,<br />
alle kommer igennem, enten som yngste- eller ældstemand.<br />
Der tildeles slædeholdet en uge til at bygge slæden, og samtidig<br />
er det for flere, i hvert fald mig, en fin måde at tilegne<br />
sig nye færdigheder på og overtrumfe de grydeskeer eller træskåle,<br />
der hidtil har været det ypperste, man har præsteret<br />
inden for træproduktion.<br />
Det skulle vise sig, at der ikke gik lang tid før slædens navn,<br />
”Die Eisbären”, levede op til forventningerne. En fredag i oktober<br />
blev der lige pludselig meldt ’bjørn i landbrækket’ over<br />
radioen, og der var den så. Langsomt luskede den rundt på<br />
Young Sund, mens den nysgerrigt snusede mod stationen. 14<br />
dage senere kom en ny bjørn med to unger forbi, og scenariet<br />
udspillede sig lige foran mig, hvad der virkelig var en unik<br />
oplevelse. At se dette majestætiske dyr i sit rette miljø fik mig<br />
til at føle mig utrolig privilegeret.<br />
Et hundeliv<br />
Hundene udgør en stor del af vores hverdag heroppe. Det er<br />
dem, der skal trække slæden på slæderejserne, og derfor bruger<br />
man også meget tid på at træne dem, vedligeholde dem<br />
og i det hele taget bare være sammen med dem. Det er allerede<br />
nu meget interessant at se, hvor forskellige de enkelte<br />
hunde er, og hvordan deres respektive personlighed kommer<br />
til udtryk.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 11
Inden for spandet er der en evig kamp om hierarkiet, og<br />
er man ikke konsekvent over for dem, ryger de i flæsket på<br />
hinanden ved førstkommende lejlighed. Og så er de langt fra<br />
søde mere, men bidske og bider gerne på hunde, der ligger<br />
ned i forvejen. Tæverne er faktisk (uden at være politisk ukorrekt!)<br />
de værste. Vi har kun to i spandet, men de hader hinanden<br />
af et godt hjerte og er i konstant kamp om hannernes<br />
opmærksomhed, og når de først har fået fat i modparten, giver<br />
de ikke slip. Vi måtte således aflyse en af de første træningsture<br />
efter en seriøs kamp, hvor alle hunde var involveret.<br />
Det resulterede i, at vi måtte sy fire af dem. I løbet af efteråret<br />
har det heldigvis reguleret sig, men man skal til stadighed<br />
passe på, at der ikke går for meget kæledyr i den, for<br />
når alt kommer til alt, er de ’blot’ redskaber, selv om de selvfølgelig<br />
bliver behandlet ordentligt. De er trods alt livslinjen<br />
ude i nationalparken …<br />
Alle hunde vurderes efter hver slæderejse ud fra flere kriterier,<br />
fx træklyst, disciplin, temperament, rolle i spandet, fysik,<br />
fuppegladhed osv., og med dette in mente selekteres de<br />
bedste fra til førerhunde (og avlshunde). Generelt kan man<br />
om disse sige, at de vælges ud fra flere kriterier, hvoraf de primære<br />
er, at de skal have lysten til at ville løbe fremad samt<br />
modet til at løbe foran de andre hunde. Det kan synes banalt,<br />
men det er faktisk langt fra alle, der kan honorere det sidste.<br />
I foråret måtte et slædehold gå foran deres hundespand hele<br />
1000 km (!), fordi deres førerhund var psykisk træt og ikke<br />
ville trække forrest mere. Ja, det kan altså også ske.<br />
Refleksioner<br />
Den første tid har været et bombardement af storslåede naturindtryk,<br />
informationer og praktiske opgaver, og hver dag<br />
har været alsidig og givet ny viden og nye, brugbare erfaringer.<br />
Samtidig er forberedelserne til slæderejserne blevet intensiveret,<br />
og der sys og reppes på livet løs. Det er på disse,<br />
hvor det hele gerne skulle gå op i en højere enhed. Om vejret<br />
vil!<br />
Dagene er nu blevet mærkbart kortere, der er kommet masser<br />
af sne, som garanterer en hvid jul, temperaturen sniger<br />
sig ned under 25 frostgrader om natten, og havet er ved at<br />
blive godt stift. Særlig mørket er specielt. Det er en stor kontrast<br />
til midnatssolen i sommer, og inden oktober er forbi,<br />
har vi set solen for sidste gang i år, før den vender tilbage i<br />
februar. Selvfølgelig vil sneen reflektere en del lys, og Månen<br />
og stjernerne hjælper også med at finde vej, men hvis det først<br />
er overskyet, er der helt mørkt.<br />
Jeg glæder mig og er samtidig spændt på, hvordan det påvirker<br />
os ikke at se solens stråler i næsten fire måneder. Dette<br />
og andet kan samtidig mærkes på adfærden hos de forskellige.<br />
Hvor der i sommer herskede en mere afslappet stemning,<br />
virker alle nu meget fokuserede, fåmælte og tydeligvis<br />
koncentrerede om de forestående slæderejser. Selv har jeg<br />
kunnet mærke det ved, at jeg har sat kontakten til Danmark<br />
væsentligt i bero og er gledet ind i en rytme, hvor alting handler<br />
om nuet, dvs. grejer, slæderuter og hunde.<br />
Endelig er der ’noget’ med den fantastiske natur heroppe.<br />
Især stilheden er iørefaldende! Den gør noget ved én og forfører<br />
til at reflektere mere over tilværelsen, end man hidtil<br />
har gjort. Sanserne skærpes, hver dag står man op til fantastiske<br />
omgivelser, nye udfordringer og lærdom, og så kan det<br />
for tiden være lige meget, hvad der ellers sker rundt om i verden.<br />
Det føles, som om man forsvinder ind i en tidløs lomme,<br />
hvor man lever i et parallelt univers langt væk fra alting,<br />
nøjagtig som det sker fx på et skib. Når man er del af en isoleret<br />
gruppe mennesker så langt fra alting, opblødes ens individualitet<br />
og erstattes delvis af en fornemmelse af helheden,<br />
og det er en ret fantastisk følelse.<br />
Anders Kjærgaard, stud.psych., p.t. Daneborg, Grønland
Det mener jeg!<br />
”Jeg synes, at den nye generalforsamlingsmodel<br />
skal være levende, reflekterende<br />
og perspektiverende, hvor<br />
alle medlemmer, der har lyst, engagement<br />
og gejst, kan deltage. Som det<br />
foregår i dag, kunne man lige så godt<br />
sidde hjemme i sin stue og afgive sin<br />
stemme, da der aldrig er tid til en ordentlig<br />
udredning alligevel …”. (Helgi<br />
Rasmussen)<br />
”Hvorfor er vi fusioneret ind i DJØF<br />
inden 2015? Hvad betyder dette for<br />
vores organisering på kort og længe-<br />
Børnene fra Seest<br />
Mange menneskers huse gik op i<br />
røg og flammer efter den voldsomme<br />
ulykke på fyrværkerifabrikken i Seest<br />
ved Kolding i november 2004. En ny<br />
rapport har samlet erfaringerne fra arbejdet<br />
med at hjælpe familierne videre.<br />
Konklusionen er, at børnene ofte<br />
bliver overset, hvis forældrene også er<br />
traumatiserede.<br />
Der har været eksempler på PTSDsymptomer<br />
hos børn helt ned til 6-årsalderen.<br />
Det positive er, at det er muligt<br />
at bearbejde kroniske PTSDsymp<br />
tomer selv fire år efter en trau-<br />
Psykoterapi:<br />
Svarfrist rykket<br />
Op mod 1500 psykologer, der arbejder<br />
med psykoterapi, modtager i<br />
disse dage et spørgeskema med posten.<br />
Svarene skal danne materiale i<br />
en omfattende dataindsamling, som<br />
skal benyttes til international forsk-<br />
re sigt? Vil Psykologforeningen fremover<br />
primært være a) en underorganisering<br />
af de privatpraktiserende<br />
psykologer i DJØF og ramme for udvikling<br />
af den psykologiske faglighed?”<br />
(Dan Rasmussen)<br />
Meningerne om Dansk Psykolog<br />
Forenings nuværende og kommende<br />
struktur er delte. Læs om Strukturarbejdsgruppens<br />
overvejelser på www.<br />
dp.dk → ’Aktuelle temaer’. Og skriv<br />
selv et debatindlæg på hjemmesiden<br />
med en tilkendegivelse af, hvor du<br />
står!<br />
jc<br />
matiserende begivenhed. Erfaringer<br />
viser nemlig, at det har stor effekt at<br />
behandle de traumatiserede børn, selv<br />
om ulykken er kommet på afstand.<br />
Professor Ask Elklit står bag undersøgelsen<br />
i samarbejde med Louise<br />
Hjort Nielsen, Charlotte Staal Dinesen<br />
og Maja Jacobsen.<br />
Rapporten kan rekvireres ved henvendelse<br />
til Videnscenter for Psykotraumatologi,<br />
tlf. 65 50 27 82. Prisen<br />
er 50 kr.<br />
mim<br />
ning. Undersøgelsens indhold og mål<br />
var omtalt i en artikel i Psykolog Nyt<br />
20/2009. Forfatterne gør efterfølgende<br />
opmærksom på, at svarfristen er rykket<br />
til 30. november 2009.<br />
jc<br />
I kort form<br />
Optaget på ny<br />
forskningsliste<br />
Det danske tidsskrift ”Pædagogisk<br />
Psykologisk Tidsskrift” er med på en ny<br />
liste, Den bibliometriske forskningsindikator,<br />
fra Forsknings- og Innovationsstyrelsen.<br />
Redaktør Palle Johansen ser det som<br />
en blåstempling af bladets indhold og<br />
faglige niveau: ”Det er et stort løft for<br />
os at komme på autorisationslisten, og<br />
vi vil bruge anerkendelsen til at få endnu<br />
flere gode forskningsartikler udgivet<br />
inden for det skolepsykologiske<br />
felt.”<br />
På listen over psykologiske tidsskrifter<br />
med internationalt format ligger<br />
også titler som Nordic Psychology, Matrix<br />
og Nordisk Sexologi.<br />
mim<br />
FAKTA<br />
Som en anden kanon har Forsknings-<br />
og Innovationsstyrelsen<br />
med hjælp fra en række fageksperter<br />
lavet en liste over anerkendte<br />
forskningstidsskrifter<br />
og -forlag. Listen skal bruges<br />
til at opmåle og udregne det,<br />
som styrelsen kalder den bibliometriskeforskningsindikator.<br />
Hvem: 20.000 titler på tidsskrifter<br />
og forlag inddelt efter<br />
fag og forskningsområde.<br />
Hvorfor: Regeringen vil fremme<br />
offentliggørelsen af dansk<br />
forskning i internationale tidsskrifter.<br />
Det er planen, at opgørelsen<br />
skal danne grundlag<br />
for fordeling af basismidler til<br />
universiteterne.<br />
Læs mere om listen på<br />
www.fi.dk/forskning.<br />
!Psykolog nyt • 2 • 2009 13
I stedet for at fokusere på teoretisk og metodemæssig evidens<br />
appellere ny forskningen til, at psykologer kvalitetssikrer deres<br />
arbejde ved hele tiden at følge effekten af behandlingen<br />
NYE VEJE FOR EVIDENS<br />
Evidens Af Susanne Østervig Bargmann, Bruno Vinther, Mogens Holme<br />
I ”En kritik af evidenskravet i psykoterapi” (Psykolog Nyt<br />
8/2009) satte psykolog Peter Søndergaard fokus på den stigende<br />
optagethed af evidensbaseret viden i forhold til psykoterapeutisk<br />
praksis. Efterfølgende har der i Psykolog Nyt<br />
været en interessant debat om emnet, senest med Stefan Czartoryskis<br />
(2009) indlæg, der anbefaler, at vi som psykologer<br />
skal arbejde for at evidensbasere flere psykoterapeutiske metoder<br />
frem for at bruge evidensbegrebet til at fremhæve vores<br />
egen metode som mere virksom end andre metoder.<br />
Søndergaard (2009) fremsætter en kritik af den videnskabelige<br />
forskningsmodel, som ligger til grund for evidensbaseret<br />
viden (den medicinske forskningsmodel) og stiller<br />
spørgsmål ved, om denne model overhovedet egner sig til at<br />
beskrive psykoterapi. Han påpeger, at det ikke er meningsfuldt,<br />
at man forskningsmæssigt udskiller en metode uden<br />
også at kigge på terapeuten, som udfører metoden, fordi terapeuten<br />
og alliancen er så væsentlig i forhold til psykoterapeutisk<br />
effekt. Søndergaards kritik peger altså på problemet<br />
i at anvende et forskningsparadigme, når man studerer psykoterapi,<br />
som bygger på en medicinsk-naturvidenskabelig<br />
forståelse, og at dette paradigme ikke er velegnet, når man<br />
skal forske i psykoterapeutisk effekt.<br />
Denne kritik er Søndergaard ikke ene om. Bruce Wampold<br />
(2001) påpeger, at den medicinske-naturvidenskabelige<br />
forskningsmodel bygger på en idé om, at man ved at kunne<br />
fremsætte en præcis diagnose kan komme med en psykologisk<br />
forklaring på problemet/symptomet og på den baggrund<br />
udvikle en terapi, som har til formål at forandre problemet<br />
med en specifik terapeutisk tilgang (Wampold, 2001). Wam-<br />
14 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
pold fremhæver imidlertid, at der kan sås tvivl om, hvorvidt<br />
diagnoser (som er grundstenen i at forske ud fra en medicinsk<br />
model) rent faktisk er reliable og valide. Oftest er det<br />
reelle billede af klienten mere broget, dvs. klienten har ofte<br />
flere diagnoser eller passer ikke helt ind i nogen ”diagnostisk<br />
kategori”, jf. også Pedersen & Katznelson (2009). Derudover<br />
anfører flere forskere (fx Lambert, 2002; Wampold, 2001), at<br />
diagnoser ikke har nogen prognostisk værdi, idet patientens<br />
diagnose kun forklarer 1 % af variansen ved psykoterapeutisk<br />
behandling.<br />
Et andet problem er, at den medicinske forskningsmodel<br />
foreskriver, at bestemte behandlinger burde være mere effektive<br />
end andre i forhold til specifikke diagnoser (fx at der<br />
fandtes én behandling som var mere effektiv til at behandle<br />
Anorexia Nervosa end nogen anden behandling). Dette er<br />
imidlertid ikke tilfældet: Siden 1936, hvor Saul Rosenzweig<br />
præsenterede os for The Dodo Bird Verdict: ”Alle har vundet,<br />
alle skal have en præmie”, har man i psykoterapiforskningen<br />
fundet, at forskellige psykoterapeutiske metoder virker lige<br />
effektivt. (Miller et al., 1997, Hubble et al., 1999, Duncan et<br />
al., 2000). Senest har en række meta-analyser af behandling<br />
af fx PTSD, alkohol- og stofmisbrug, opmærksomhedsforstyrrelser,<br />
angst, depression hos børn og unge alle, at der ikke<br />
er én tilgang, som opnår bedre behandlingsmæssige resultater<br />
over for én problemstilling/diagnose, men at effekten af<br />
psykoterapi er den samme på tværs af metoder (Benish et al.,<br />
2007; Imel et al., 2008; Miller et al., 2008).<br />
Konklusionen bliver rent logisk, at det er nødvendigt at<br />
lede andre steder efter, hvad der skaber forandring i psyko-
BEGREBET<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 15
terapeutisk behandling, end ved at se på den konkrete teoretiske/metodiske<br />
tilgang. Et godt bud på dette andet sted er de<br />
faktorer, som alle psykoterapier har til fælles, nemlig de nonspecifikke<br />
faktorer. Wampold fremhæver, at dette også har<br />
konsekvenser for psykoterapeutisk forskning, idet han foreslår<br />
et paradigmeskift, en ny videnskabelig forskningsmodel:<br />
Den kontekstuelle model. I stedet for at lede efter en generel<br />
evidens i en specifik metode til behandling af en specifik diagnose<br />
skal vi se på, hvad der virker i forhold til den enkelte<br />
klient, og hvordan vi som klinikere kan blive bedre til at tilpasse<br />
vores behandling til den enkelte klient og skærpe fx alliancen.<br />
Wampolds (2001) grundige analyse af psykoterapiforskningen<br />
viser, at den terapeutiske alliance er otte gange<br />
vigtigere for at skabe en effekt i et psykoterapeutisk forløb<br />
end den konkrete teknik eller metode.<br />
Vi ønsker her at bidrage til debatten ved at pege på en anden<br />
måde at tænke evidensbasering på. Czartoryski (2009)<br />
henviser til den definition af evidensbegrebet, man anvender<br />
i USA, på baggrund af American Psychological Associations<br />
anbefalinger (APA, 2006). Disse anbefalinger siger, at evidensbegrebet<br />
skal forstås mere nuanceret, end man hidtil har<br />
gjort, så at man ud over videnskabelig evidens også vægter<br />
klinikerens og klientens vurderinger og præferencer samt påpeger<br />
betydningen af, at terapeuten løbende monitorerer effekten<br />
af behandlingen med det formål at justere på behandlingen,<br />
hvis den ønskede effekt udebliver. Disse anbefalinger<br />
tegner en ny måde at tænke psykoterapeutisk evidens, som<br />
har sine rødder i forskningen omkring feedback.<br />
En ny form for evidensbasering?<br />
Nogle af de mest dedikerede fortalere for den kontekstuelle<br />
model er Scott Miller og Barry Duncan, som i bøger og artikler<br />
har beskæftiget sig med muligheden for at operationalisere<br />
og fremme de nonspecifikke faktorer i terapeutisk arbejde<br />
(Hubble et al. 1999). De har udviklet CDOI (Client Directed<br />
Outcome Informed = klientrettet effektinformeret),<br />
som er et forsøg på at anvende den viden, vi har om, hvad<br />
der øger effekten af psykoterapi.<br />
Første inspirationskilde til deres arbejde er forskningen i de<br />
nonspecifikke faktorer, hvor især alliancen mellem klient og<br />
terapeut har vist sig at være virksom til at skabe terapeutisk<br />
forandring. På baggrund af den eksisterende forskning i den<br />
terapeutiske alliance har de opstillet et enkelt allianceskema,<br />
SRS (Session Rating Scale), som gives til klienten i slutningen<br />
af hver session. Ved at sikre at sikre klienten mulighed for løbende<br />
at give terapeuten tilbagemelding på, hvordan han vurderer<br />
alliancen, får terapeuten en chance for at rette op på en<br />
alliance, som ikke er tilfredsstillende for klienten.<br />
Den anden inspirationskilde er Howard et al.’s (1986) ar-<br />
16 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
tikel om ”The dose effect response in psychotherapy”, hvor<br />
det beskrives, at den største del af forandringen i psykoterapi<br />
sker tidligt i processen. Der er i dag solid empirisk evidens<br />
for, at tidlig bedring i klientens tilstand også er den tydeligste<br />
indikation for et succesfuldt terapeutisk forløb ved afslutningen<br />
af terapien. Miller og Duncan har derfor udviklet et<br />
enkelt skema, ORS (Outcome Rating Scale), til at måle klientens<br />
subjektive oplevelse af forpinthed. Skemaet giver terapeuten<br />
mulighed for at monitorere effekten af hver enkelt<br />
klients forløb. Klienten får dette skema i starten af hver session,<br />
og hermed foretages der en måling fra gang til gang for<br />
at se, om terapien har en effekt på klientens funktionsniveau.<br />
Terapeuten får mulighed for at gribe ind i forløb, hvor den<br />
forventede effekt af terapien ikke indtræder, og ændre behandlingsstrategi.<br />
Den tredje inspirationskilde til udviklingen af CDOI er<br />
den efterhånden overbevisende forskning i effekten af at give<br />
terapeuter løbende feedback fra deres klienter om effekten af<br />
behandlingen og klientens vurdering af alliancen. En af de<br />
største bidragydere til feedbackstudier er amerikaneren Michael<br />
Lambert.<br />
Lambert udviklede sine egne skemaer til at måle klienters<br />
oplevede effekt af terapi, og terapeuten administrerede dem<br />
til klienten i hver eneste session. På baggrund af en stor mængde<br />
data (og med <strong>udgang</strong>spunkt i dose-effect-modellen) udviklede<br />
Lambert en algoritme, som kunne forudsige, hvilke<br />
klienter der var i fare for et negativt forløb eller i fare for at<br />
droppe ud af behandlingen, og terapeuterne fik besked omkring<br />
denne feedback. Igennem adskillige studier (fx Hawkins<br />
et al. 2004; Lambert et al. 2001; Whipple et al. 2003) har Lambert<br />
kunne påvise, at anvendelsen af løbende feedback i terapi<br />
øger effekten af terapi betydeligt (effectsize omkring 0.4),<br />
reducerer antallet af drop-outs betydeligt og gør det muligt<br />
for terapeuter at identificere og stoppe de terapier, hvor klienten<br />
ikke profiterer <strong>–</strong> i stedet for at klienten bliver i det samme<br />
ufrugtbare forløb i årevis.<br />
Hannan et al. (2005) designede et studie, hvor de sammenlignede<br />
terapeuters evne til at forudsige, hvilke klienter der<br />
fik det værre i behandlingen med et computerprograms forudsigelser<br />
(baseret på Lamberts algoritmer). Ud af 550 klienter<br />
var terapeuterne kun i stand til at forudsige 1 af de 40<br />
klienter, som fik det værre i behandlingen. <strong>Til</strong> sammenligning<br />
kunne computerprogrammet identificere 36 ud af de 40<br />
klienter, som fik det værre. Med andre ord fandt de, at vi som<br />
terapeuter er ret dårlige til at opdage, når vores klienter ikke<br />
profiterer af den behandling, vi tilbyder dem. Sådanne resultater<br />
understreger nødvendigheden af en mere formaliseret<br />
løbende feedback til terapeuter omkring deres klienter (Zimmerman<br />
2008).
Miller et al. (2006) har med ORS og SRS lavet tilsvarende<br />
forskning, og påviser, at feedback øger effekten af psykoterapi<br />
med 65 %. Senest har en stor Randomized Clinical Trial<br />
vist lignende resultater (Anker et al. 2009). Undersøgelsen<br />
inkluderede 461 norske par, som blev randomiseret til to typer<br />
behandling: Sædvanlig behandling (dvs. parterapi uden<br />
feedback) eller parterapi med feedback (ved hjælp af ORS og<br />
SRS). Behandlingsgrupperne var identiske med hensyn til alder,<br />
køn, grad af problemer ved behandlingsstart. Resultaterne<br />
viser store forskelle på effekten af parterapi med og uden<br />
feedback, idet feedback-gruppen opnåede tre gange større<br />
effekt af parterapien (effekt size 0.5) og drop out rate blev halveret.<br />
Derudover var skilsmisseprocenter for feedback gruppen<br />
18,4 % sammenlignet med 34.2 % i gruppen, der modtog<br />
terapi uden feedback.<br />
Praksisbaseret evidens<br />
Med <strong>udgang</strong>spunkt i ovenstående forskning kan man derfor<br />
spørge: Når vi taler om evidensbaseret praksis, hvilken form<br />
for evidens bør vi stræbe efter?<br />
Miller et al. (2004) skriver: “Instead of empirically support-<br />
Spar op og spar skat<br />
• Betaler du selv ekstra til livrente eller ratepension, er<br />
det samlede fradragsloft i 2009 på 46.000 kr. For kapitalpension<br />
gælder et tilsvarende loft på 46.000 kr.<br />
• Får du din arbejdsgiver til at forhøje indbetalingen til din<br />
pensionsordning, er der ingen øvre grænse på livrente og<br />
ratepension. Indbetaling til kapitalpension kan ske op til<br />
50.000 kr. inkl. arbejdsmarkedsbidrag. Beløbet skal kunne<br />
indeholdes i din løn. Fordelen ved at betale via arbejdsgiver<br />
er, at beløbet trækkes fra i din løn inden beskatning.<br />
Frist for indbetaling<br />
Pengene skal overføres til pensionskassens konto senest<br />
29. december, så de er til disposition 30. december (valørdato).<br />
ed therapies, consumers would have access to empirically<br />
validated therapists. Rather than evidence-based practice,<br />
therapists would tailor their work to the individual client via<br />
practice-based evidence.”<br />
De introducerer med andre ord begrebet “praksisbaseret<br />
evidens” som et alternativ til evidensbaseret praksis. Deres<br />
pointe er, at vi ikke kan evidensbasere en specifik teoretiskterapeutisk<br />
tilgang, men at vi i stedet kan evidensbasere os<br />
som terapeuter. En måde at gøre dette på er ved løbende at<br />
monitorere effekten af vores arbejde for dermed at dokumentere<br />
effekten af det arbejde, vi laver <strong>–</strong> uanset tilgang og metode.<br />
Ved at benytte ORS og SRS er der mulighed for at omsætte<br />
sine data til kvantitative målinger af effekt. Hermed<br />
undgår vi at støde på de problemer, som K. Pedersen (2009)<br />
beskriver: at man ender med at begrænse psykologens valgfrihed<br />
med hensyn til metode, vurdering og dømmekraft i<br />
forhold til den enkelte klient, når man bliver for fokuseret på<br />
evidens i en snæver forstand. I stedet kvalitetssikrer vi vores<br />
arbejde ved at søge evidens for vores eget kliniske virke, hvad<br />
der stemmer overens med anbefalingerne fra American Psychological<br />
Association’s anbefalinger: ”Evidence-based prac-<br />
Du kan endnu nå at udnytte dine fradragsmuligheder i år ved at betale ekstra til din pension inden nytår.<br />
Vær opmærksom på at overførsler mellem to forskellige<br />
banker kan tage mere end en dag.<br />
Indbetaler du med girokort, er sidste frist 23. december.<br />
Sådan gør du<br />
Læs mere om dine vilkår og indbetalingsmuligheder på<br />
www.mppension.dk/MPekstra. Du kan også ringe til os på<br />
3915 0102 mandag til torsdag 9-16 og fredag 9-15. Vi holder<br />
åbent mellem jul og nytår.<br />
Lyngbyvej 20 . DK-2100 København Ø . telefon 3915 0102 . post@unipension.dk . www.unipension.dk<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 17
tice in psychology (EBPP) is the integration of the best available<br />
research with clinical expertise in the context of patient<br />
characteristics, culture and preferences.” (APA, 2006, s.<br />
273)<br />
Videre anbefaler APA, at kliniske beslutninger skal træffes<br />
i samarbejde med patienten og anbefaler løbende monitorering<br />
af effekten af behandlingen for patienten med det formål<br />
at kunne justere behandlingen, hvis den ikke virker:<br />
”Clinical expertise also entails the monitoring of patient<br />
progress (and of changes in the patient’s circumstances <strong>–</strong> e.g.<br />
job loss, major illness) that may suggest the need to adjust<br />
the treatment (Lambert, Bergin, & Garfield, 2004). If progress<br />
is not proceeding adequately, the psychologist alters or addresses<br />
problematic aspects of the treatment (e.g., problems<br />
in the therapeutic relationship or in the implementation of<br />
the goals of the treatment) as appropriate”. (ibid., s. 276-77)<br />
- - -<br />
18 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Med <strong>udgang</strong>spunkt i den solide viden, der er om effekten<br />
af rutinemæssig monitorering af effekt og alliance, er det nærliggende<br />
at foreslå Dansk Psykolog Forening at lægge sig op<br />
ad APA’s anbefalinger. I stedet for at fokusere på teoretisk og<br />
metodemæssig evidens peger forskningen i retning af at appellere<br />
til, at psykologer kvalitetssikrer deres arbejde ved hele<br />
tiden at følge effekten af behandlingen, ved at tilpasse sig klientens<br />
præferencer, kulturelle <strong>udgang</strong>spunkt mv. og konstant<br />
leve op til den etiske forpligtelse til at sikre den bedste behandling.<br />
Susanne Bargmann, privatpraktiserende psykolog,<br />
specialist i psykoterapi<br />
Bruno Vinther, aut. psykolog, Neurologisk Afdeling<br />
Glostrup Hospital<br />
Mogens Holme, privatpraktiserende psykolog,<br />
specialist og supervisor i psykoterapi
REFERENCER<br />
Anker, M.G., Duncan, B.L., & Sparks, J.A. Using client feedback to improve couple therapy outcomes:<br />
A randomized clinical trial in a naturalistic setting. Journal of Consulting and Clinical Psychology, 2009,<br />
Vol. 77, No. 4, 693-704.<br />
APA Presidential Task Force on Evidence-Based Practice: Evidence-Based Practice in Psychology.<br />
American Psychologist, May-June 2006.<br />
Benish, S., Imel, Z.E., & Wampold, B.E. The relative efficacy of bona fide psychotherapies for treating<br />
post-traumatic stress disorder: A meta-analysis of direct comparisons. Clinical Psychology Review, 28,<br />
2009, 746-759.<br />
Czartoryski, S.: Evidens <strong>–</strong> et etisk valg, Psykolog Nyt 16, 2009: 16-19.<br />
Hannan, C., Lambert, M.J., Harmon, C., Nielsen, S.L., Smart, D.W., Shimokawa, K. et al. A lab test and<br />
algorithms for identifying clients at risk for treatment failure. Journal of Clinical Psychology:<br />
In Session, 61, 2005: 155-63.<br />
Hawkins, E.J, Lambert, M.J., Vermeersch, D.A., Slade, K.L.& Tuttle, K.C. The therapeutic effects of<br />
providing patient progress information to therapists and patients. Psychotherapy Research 14(3),<br />
2004: 308-327.<br />
Howard et al.: The dose effect response in psychotherapy. American Psychologist, 41 (2), 1986: 159-164.<br />
Hubble, M.A, Duncan, B.L & Miller, S.D. The Heart and Soul of Change. What Works in Therapy.<br />
American Psychological Association, 1999.<br />
Imel, Z.E, Wampold, B.E., Miller, S.D., Flemming, R.R. Distinctions Without a Difference: Direct<br />
Comparisons of Psychotherapies for Alcohol Use Disorders. Psychology of Addictive Behaviors Vol. 22,<br />
No. 4, 2008: 533-543.<br />
Lambert, M.J., Whipple, J.L., Smart, D.W., Vermeersch, D.A., Nielsen, S.L., Hawkins, E.J. The Effects<br />
of Providing Therapists with Feedback on Patient Progress During Psychotherapy: Are Outcomes<br />
Enhanced? Psychotherapy Research 11 (1), 2001: 49-68.<br />
Miller, S.D., Duncan, B.L. & Hubble, M.A.: Beyond Integration: the Triumph of Outcome Over Process<br />
in Clinical Practice”, Psychotherapy in Australia, vol. 10 (2), 2004.<br />
Miller, S.D., Duncan, B.L., Brown, J., Sorrell, R. and Chalk, M.B. Using Formal Client Feedback to<br />
Improve Retention and Outcome: Making Ongoing, Real-time Assessment Feasible. Journal of Brief<br />
Therapy, vol. 5 (1), 2006: 5-22.<br />
Miller, S.D., Wampold, B.E. and Varhely, K. Direct comparisons of treatment modalities for youth<br />
disorders: a meta-analysis. Psychotherapy Research, 18:1, 2008: 5-14.<br />
Pedersen, K: “Inflation i evidensen”, Psykolog Nyt 13, 2009: 14-16.<br />
Pedersen, S. & Katznelson, H. Psykodynamisk Terapi <strong>–</strong> og evidens!, Psykolog Nyt 14, 2009: 8-14.<br />
Rosenzweig, S. Some implicit common factors in diverse methods in psychotherapy.<br />
American Journal of Orthopsychiatry, 6, 1936: 414-415.<br />
Søndergaard, P. Kritik af evidenskravet i psykoterapi. Psykolog Nyt 8, 2009.<br />
Wampold, B.E., 2001. The great psychotherapy debate: Models, methods, and findings. Hillsdale, NJ:<br />
Lawrence Erlbaum.<br />
Whipple, J.L., Lambert, M.J., Vermeersch, D.A., Smart, D.W., Nielsen, S.L., & Hawkins, E.J., 2003. Improving<br />
the effects of psychotherapy: The use of early identification of treatment and problem-solving<br />
strategies in routine practice. Journal of Counseling Psychology, 50, 59-68.<br />
Zimmerman, M., McGlinchey, J.B. & Chelminski, I. An Inadequate Community Standard of Care:<br />
Lack of Measurement of Outcome When Treating Depression in Clinical Practice, Primary Psychiatry.<br />
2008;15(6): 67-75.<br />
Fuldstændig referenceliste samt gennemsynskopier af ORS og SRS kan rekvireres fra<br />
susanne@susannebargmann.dk<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 19
Designet<br />
til udvikling og coaching<br />
De traditionelle personlighedstest har flere svagheder, fx at<br />
personlighedstrækkene opfattes som uforanderlige. Det synes i hvert fald<br />
tre psykologer, der har taget konsekvensen og udviklet deres egen test.<br />
Test Af Jane Bruun, Carsten Rosenberg Hansen og Benny Karpatschof<br />
Vi er tre psykologer, som har arbejdet en del år med udvikling<br />
og brug af personlighedspsykologiske test i erhvervslivet.<br />
Under indtryk af det skift, der den sidste halve snes år<br />
er sket på dette område, besluttede vi at udvikle en ny type<br />
personlighedstest, som vi har kaldt ProPerson.<br />
Incitamentet har været vores voksende forbehold over for<br />
de traditionelle test, der anvendes inden for arbejds- og organisationslivet.<br />
Disse test har nemlig efter vores opfattelse<br />
to alvorlige svagheder: 1) Testene har oftest en profilopbygning<br />
med sidestillede personlighedstræk uden indbyrdes<br />
sammenhæng og uden relation til konkrete arbejdsprocesser.<br />
2) Testenes personlighedstræk opfattes som grundlæggende<br />
uforanderlige.<br />
20 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Svaghederne skyldes, at de personlighedspsykologiske<br />
test oprindelig udviklede sig inden for to forskellige områder.<br />
Det kliniske område brugte personlighedstest i diagnostikken,<br />
og inden for arbejdspsykologien var det selektion<br />
og vurdering af personale, som var hovedopgaven. I<br />
begge tilfælde forudsatte man, at en person har nogle ret<br />
uforanderlige personlighedstræk, og derfor kaldes dette<br />
grundlag for trækteorien.<br />
Inden for arbejdslivet er der imidlertid sket en ændring<br />
til det, nogle kalder det andre det postindustrielle samfund,<br />
informationssamfundet eller det postmoderne samfund.<br />
Altså overgangen til et mindre statisk, mere omskifteligt<br />
samfund.
Når organisationsformerne og arbejdsopgaverne ændrer<br />
sig hastigt, har man ikke brug for at udvælge en person med<br />
en uforanderlig personlighed. Derfor må trækteorien udskiftes<br />
med en opfattelse af personlighedens plasticitet og<br />
udviklingsmuligheder, ligesom udvælgelse af uforanderlige<br />
personer må erstattes af arbejds- og organisationspsykologiens<br />
støtte til den ansattes selvudvikling. Og denne støtte<br />
er netop det, man kalder coaching.<br />
Navnet ProPerson henviser til, at testen ikke er designet<br />
primært til chefen, som bestiller den, men til den enkelte<br />
person, der lægger krop og især psyke til den. Det er for<br />
ham eller hende, testen er designet. Testen skal altså ikke<br />
forsyne chefen med autoritative udsagn om den ansatte.<br />
Heller ikke give en envejs feedback til den ansatte. Men den<br />
skal understøtte en samtale om udviklingsmuligheder med<br />
den ansatte.<br />
Grundlæggende model og arkitektur<br />
Vi besluttede altså at bryde med trækteori og profilstruktur<br />
i testen. Vi ønskede at se testpersonen som en aktuel eller<br />
potentiel medarbejder i en organisation med bestemte arbejdsopgaver.<br />
Testen skulle være <strong>udgang</strong>spunkt for en samtale<br />
med testpersonen om dennes aktuelle ressourcer og begrænsninger<br />
og om mulighederne for at forstærke ressourcerne<br />
og overvinde begrænsningerne.<br />
Vi udviklede til dette formål en procesmodel, hvor testpersonens<br />
aktuelle testresultat sættes i forhold til den problemløsningsproces,<br />
som et projekt og dermed medarbejderen<br />
i en organisation typisk gennemløber. Det vil sige<br />
med de problemer og de opgaver, en medarbejder står over<br />
for af kognitiv, motivationel og interpersonel art.<br />
I denne procesmodel forestiller vi os, at et projekt gennemløber<br />
en række arbejdsfaser: 1) Idéfase. 2) Analysefase.<br />
3) Planudviklingsfase. 4) Afgørelsesfase. 5) Realisationsfase.<br />
I idéfasen fødes en ny idé til løsning af et problem. I analysefasen<br />
bliver ideen nærmere undersøgt og belyst. I planudviklingsfasen<br />
implementeres ideen til en egentlig plan. I<br />
afgørelsesfasen afgøres, om planen skal på dagsordenen og<br />
sættes i værk. I realisationsfasen sker det daglige arbejde<br />
med at realisere projektet.<br />
I hver af faserne er der nu en række funktioner, som bliver<br />
afgørende for, om medarbejderen bidrager positivt eller<br />
negativt til virkeliggørelsen af projektet. Denne arbejds-<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 21
FAKTA Hvad gør man så <strong>–</strong><br />
Man kan læse mere om ProPerson Personlighedstest<br />
på www.properson.dk . Ligeså<br />
præsenteres testen på et møde den 2. december<br />
2009 i Psykologisk Selskab for Forskningsmetodologi,<br />
se annonceringen side<br />
3738. Yderligere oplysning kan fås hos psykolog<br />
Jane Bruun, jb@properson.dk.<br />
proces og dens faser ligger til grund for opbygningen af testens<br />
procesmodel. <strong>Til</strong> hver fase hører en funktionsblok,<br />
idet nogle af disse har to sideordnede underblokke. For hver<br />
af funktionsblokkene (hoved- eller underblokke) har vi opstillet<br />
kognitive funktioner eller personlighedsmæssige forholdemåder,<br />
således at testen består af 26 personlighedsskalaer.<br />
I sin helhed er testens design opbygget med hovedfaser<br />
fulgt af funktionsgrupper med underliggende enkeltskalaer.<br />
Disse personlighedsskalaer konstitueres gennem svarene<br />
på ti forskellige spørgsmål, hvortil der er knyttet en ordinal<br />
svarskala på fem svarkategorier. Disse skalaer skal altså ikke<br />
opfattes som mere eller mindre permanente træk, men derimod<br />
som aktuelle dispositioner, der alle i større eller mindre<br />
grad må forstås som foranderlige, specielt når der udøves<br />
en målbevidst indsats af den implicerede person, og<br />
især når denne støttes af en kompetent coach.<br />
Udviklings- og coachingprocesserne kan i princippet opfattes<br />
som en problemløsningsproces. Derfor anvendes den<br />
skitserede problemløsningsmodel som en fasemodel for testens<br />
opbygning.<br />
Selve fasemodellen er vores egen idé, men med hensyn<br />
til de enkelte funktioner og dermed skalaer har vi hentet<br />
inspiration fra en lang række psykologer. Hvad angår de<br />
kognitive funktioner har vi især været inspireret af Sternbergs<br />
model for tænkestile. Med hensyn til de emotive og<br />
motivationelle indstillinger har vi dels trukket på en lang<br />
række personlighedstest, dels på vores egne erfaringer med<br />
udvikling og anvendelse af test i arbejds- og organisationslivet.<br />
(Figur 1)<br />
Anvendelse og erfaringer<br />
Formålet med ProPerson er, at testpersonen bliver klogere<br />
på sig selv og efterfølgende kan bruge denne viden til sin<br />
personlige udvikling. Anvendelsen af personlighedstest in-<br />
22 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Figur 1. Faser og funktioner i ProPersons procesmodel.<br />
I. IDEFASE<br />
1. Åbenhed over for nye ideer<br />
2. Idemæssigt nyskabende<br />
3. Intuition<br />
II. ANALYSEFASE<br />
II.a. Opfattelsesfunktioner<br />
4. Helhed<br />
5. Detalje<br />
6. Lokal-global perspektiv<br />
II.b Tænkestilsfunktioner<br />
7. Abstrakt tænkning<br />
8. Konkret tænkning<br />
9. Følelsesmæssig tænkning<br />
III. AFGØRELSESFASE<br />
10. Regelbundethed<br />
11. Selvstændighed<br />
12. Behov for anerkendelse<br />
IV. UDFØRELSESFASE<br />
IV.a Impressive funktioner<br />
13. Situationsfornemmelse<br />
14. Empati<br />
15. Engagement<br />
IV.b Expressive funktioner<br />
16. Synlighed<br />
17. Målrettethed<br />
18. Overbevisningsevne<br />
V. REALISATIONSFASE<br />
V.a Selvforvaltningsfunktioner<br />
19. Handleevne<br />
20. Risikovillighed<br />
21. Selvtillid<br />
22. Stresshåndtering<br />
V.b. Relationsforvaltning<br />
23. Gennemslagskraft<br />
24. Delegering<br />
25. Ansvarsforvaltning<br />
26. Konflikthåndtering
deholder altid dilemmaer, idet mødet mellem konsulenten<br />
og testpersonen også er en asymmetrisk magtrelation, både<br />
når testen anvendes i traditionel sammenhæng og i forbindelse<br />
med coaching.<br />
Vi har lagt vægt på, at formidlingen af testresultatet sker<br />
på et ligeværdigt grundlag, som kan danne <strong>udgang</strong>spunkt<br />
for en åben dialog, hvor resultatet bliver gennemskueligt for<br />
testpersonen. Resultatet formidles derfor i form af en arbejdsbog,<br />
som er skrevet i et let forståeligt og ikke-akademisk<br />
sprog. Testrapporten er skabt til anvendelse i en dialogisk<br />
diskurs, som står i modsætning til den monologiske<br />
diskurs. Efterfølgende fungerer rapporten som en personlig<br />
log- og notesbog, som kan anvendes over et længere tidsrum,<br />
hvilket efter vores erfaring kan være i op til to år.<br />
Rapporten indeholder definitioner og forklarer testens<br />
faser og skalaer udførligt. Tolkningen af testresultatet finder<br />
sted ved tilbagemeldingen og opstår i dialogen mellem<br />
konsulenten og testpersonen. Resultatet kommer ikke til at<br />
fungere som et facit, hvor konsulenten på forhånd har lagt<br />
sig fast på en endelig tolkning. Det skyldes tre ting: For det<br />
første testens konstruktion, hvor beslutningsprocessen indkredses<br />
på en måde, som giver mening for testpersonen.<br />
For det andet testrapportens udformning, som er let at forstå.<br />
For det tredje sikrer uddannelsen af konsulenterne, at<br />
testen administreres i overensstemmelse med principperne<br />
i den dialogiske diskurs.<br />
I arbejdsbogen lægger resultatets udformning op til en<br />
BAGGRUNDSLITTERATUR<br />
åben dialog. Det blev hurtigt klart, at testpersonerne genkender<br />
sig selv, både når de læser resultatet første gang og<br />
senere i dialogen med konsulenten. Fra tidligere er det vores<br />
erfaring, at en testperson sjældent kan rumme mere end<br />
18 skalaer. Med ProPerson har det vist sig, at når beslutningsprocessen<br />
præsenteres i faser fra idé til realisering i en<br />
dialogisk struktur, kan testpersonen rumme flere skalaer.<br />
Også konsulenten får meget forærende i kraft af testens<br />
opbygning. Materialet er klar til brug, straks efter at spørgeskemaet<br />
er besvaret. Alle scoringer er lagt åbent frem og<br />
beskrives uden tolkninger. Forberedelsestiden er minimeret,<br />
da ProPerson ikke kræver nogen ’oversættelse’ og konsulenten<br />
ikke inden mødet med testpersonen skal foretage<br />
en tolkning, endsige kunne fremlægge et facit. Den dialogiske<br />
diskurs og det eksistentialistiske <strong>udgang</strong>spunkt bag<br />
testen indebærer, at det først er under selve gennemgangen<br />
af resultatet, at tolkningen finder sted. Udfordringen for<br />
konsulenten ligger primært i evnen til at tolke sammenhænge<br />
(clusteranalyse) og finde frem til de mønstre og udviklingsmuligheder,<br />
som viser sig i processen.<br />
Jane Bruun, cand.psych.aut., test- og erhvervspsykolog,<br />
ProPerson<br />
Carsten Rosenberg Hansen, cand.pæd.psych.<br />
Lektor emeritus, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole<br />
Benny Karpatschof, dr.phil., cand.stat., Institut for Psykologi,<br />
Lektor emeritus, Københavns Universitet<br />
Allport, G.W. (1927), Concepts Of Trait And Personality, Psychological Bulletin, 24, 284-293<br />
McCrae, R.R. & Costa, P.T. (1990). Personality in adulthood. New York: The Guildford Press.<br />
Foucault, M.(1982) Technologies of the Self, in Luther H. Martin, Huck Gutman and Patrick H. Hutton<br />
(eds) Technologies of the Self: A Seminar with Michel Foucault, pp. 16-49. Amherst: The University of Massachusetts<br />
Press, 1988.<br />
Mischel, W. (1969) Continuity and Change in Personality, American Pychologist 24(11):1012-1018.<br />
Mischel, W. Shoda, Y. (1995) A Cognitive-Affective System Theory of Personality: Reconceptualizing Situations,<br />
Dispositions, Dynamics, and Invariance in Personality Structure, Psychological Review 102(2), 246-268.<br />
Sternberg, R.J. (1990) Thinking Styles. Cambridge: Cambridge University Press.<br />
Seikkula, J. & Arnkil, T.E. (2006) Sociale netværk i dialog. Akademisk forlag, København.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 23
STADIG HØJ<br />
ESKÆFTIG<br />
Selv om de rekordlave ledighedstal i foråret er under begyndende pres, står<br />
psykologer meget gunstigt. og der ser ud til at være endnu bedre tider i vente.<br />
Analyse Af Roal Ulrichsen og Niels Kjeldsen<br />
I årtier har Dansk Psykolog Forenings strategi på beskæftigelsesområdet<br />
populært sagt været ’at gå på tre ben’: altså<br />
at styrke faggruppen ved at brede os over sektorerne og satse<br />
på jobmuligheder i både den offentlige og private sektor og<br />
på det liberale område. Under svære konjunkturer har der altid<br />
været åbninger, det ene eller det andet sted. Den strategi<br />
står uantastet.<br />
En anden del af strategien har gået på vores videnskabeligt<br />
funderede kvalitet. Vi skabte med succes vores egen autorisation,<br />
senere kom specialistuddannelserne til, og vi har nu til<br />
en begyndelse en finansieret specialpsykolog i psykiatrien.<br />
Vi har bevaret initiativet, og det skal vi blive ved med. Det<br />
handler om lønkroner på ordentlig vis, for der er kvalitet for<br />
pengene. Vi er væsentligt efterspurgte og har verdens bedste<br />
ambassadører: vores tidligere klienter. Det handler ikke primært<br />
om image <strong>–</strong> her er strategien også intakt.<br />
At vi har været hjulpet af globale strømninger er én ting,<br />
og det skal vi huske, både når det går op og ned. Men den<br />
”menneskelige faktor” har aldrig før spillet så stor en rolle i<br />
arbejdslivet, samfundslivet og i produktionen. Er der noget<br />
galt i, at vi så bidrager?! <strong>–</strong> man kan næppe argumentere for<br />
det modsatte.<br />
Men om beskæftigelsen altså: op og ned. Det første var tilfældet<br />
i begyndelsen af 2009, hvor vi oplevede den laveste ledighed<br />
nogen sinde: 2,0 procent! Midt i den hedeste finanskrise<br />
så vi så en lille stigning i ledigheden <strong>–</strong> forståeligt <strong>–</strong> men vi<br />
lå og ligger stadig langt under dominerende AC faggrupper.<br />
Ledigheden steg marginalt sidst på sommeren, men faldt<br />
atter først på efteråret. Det er altså netop marginale udsving<br />
24 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
<strong>–</strong> men jo altafgørende for dem, for hvem det ikke handler om<br />
statistik, men om job eller ikke job.<br />
Gode udsigter fremover<br />
Der er ingen tvivl om, at de privatansatte psykologer i konsulentvirksomhederne<br />
og i de større private virksomheder<br />
oplever stramme tider og ligefrem afskedigelser. Opbremsningen<br />
i den globale økonomi har ramt en række brancher<br />
på indtjeningen og resulterer i besparelser i fx human ressource-opgaverne.<br />
De selvstændige psykologer med ydernummer har oplevet<br />
en voldsom stigning i antal klienter. Omsættes regeringens<br />
program, vil der ske en yderligere stigning. Her er problemet<br />
et lidt andet på grund af den skæve fordeling mellem<br />
psykologer med og uden ydernummer, men også på grund<br />
af lægernes meget liberale henvisningspolitik.<br />
Den offentlige sektor har ikke på samme måde været påvirket<br />
af stagnation. Inden for det sidste år er der skabt 105<br />
nye stillinger til psykologer i kommuner, regioner og i staten.<br />
I dette regnestykke indgår det omfattende generationsskifte<br />
i den offentlige sektor, især på det kommunale område. Samlet<br />
set forlader 150 psykologer årligt den offentlige sektor for<br />
at gå på pension. Og udviklingen vil nødvendigvis forsætte.<br />
44 procent af cand.pæd.psych. er nu over 55 år, mens det tilsvarende<br />
tal for cand.psych. er 21 procent.<br />
På det foreliggende grundlag må vi vurdere, at væksten inden<br />
for vores område vil fortsætte i et vist omfang. Lige nu<br />
hvor kommuner og regioner er i gang med budgetlægningen<br />
for 2010, meldes der ganske vist om besparelser og nedlæggelse<br />
af stillinger, men de offentlige besparelser i efteråret
ELSE<br />
15<br />
12<br />
9<br />
6<br />
3<br />
0<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Figur 1. Psykologernes ledighedsprocent gennem de<br />
sidste 15 år sammenlignet med akademikere bredt.<br />
1994<br />
1995<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
Figur 2. Ledighedsprocent efter kandidatalder. Kurven viser,<br />
at ledigheden for de nye kandidater er højest i august hvert år.<br />
aug-03<br />
feb-04<br />
aug-04<br />
feb-05<br />
aug-05<br />
feb-06<br />
aug-06<br />
feb-07<br />
2004<br />
aug-07<br />
2005<br />
feb-08<br />
2006<br />
2007<br />
aug-08<br />
2008<br />
feb-09<br />
2009<br />
sep-09<br />
Psykologer<br />
Øvrige akademikere<br />
-1 år<br />
1-4 år<br />
5-9 år<br />
10-14 år<br />
over 15 år<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 25
2009 er ikke større end sidste år. Dermed tror vi, at der ved<br />
årets <strong>udgang</strong> vil være en samlet vækst i den offentlige sektor.<br />
Vi ser flere stillinger i den kommende tid i fx foreningens<br />
psykiatriprojekt, i en fortsat specialisering i kommunerne, i<br />
en række ny tiltag i kommuner og regioner i forbindelse med<br />
udmøntningen af de såkaldte SATS-midler samt en generel<br />
vækst, som skyldes øget fokus på fagligheden. Samlet set kan<br />
den offentlige sektor sandsynligvis aftage 250 til 300 nye kandidater<br />
hvert år til at dække afgang til pension og efterløn<br />
samt den forsatte vækst. Hertil kommer en mulig vækst på<br />
det liberale område. Da en årgang nyuddannede psykologer<br />
er på cirka 300, er det ikke sandsynligt, at vores ledighed kommer<br />
under pres.<br />
Lidt længere til første job<br />
Faldet i ledigheden fra efteråret 2005 til marts 2009 skyldes<br />
ud over væksten i den offentlige sektor, at der har været stabil<br />
vækst i den private sektor og på det liberale område. Finanskrisen<br />
har dog betydet, at denne vækst er stoppet på det<br />
private område, og nogle steder er den erstattet af en tilbagegang.<br />
Ledighedsprocenten for dimittenderne er fortsat lav historisk<br />
set. De 27 procent ledige, vi havde i august 2009, skal<br />
holdes op mod den tilsvarende augustledighed i 2004 til 2006<br />
<strong>–</strong> her var gennemsnittet 43 procent. Kun sidste år var den lavere<br />
med 17 procent. Den gode nyhed understreges af, at<br />
august altid er den måned på året, hvor ledigheden topper.<br />
Ledigheden for de nyuddannede var i september 2009 allerede<br />
nede på 20 %.<br />
Der er nu 143 medlemmer uden job, heraf omkring 70 nyuddannede.<br />
Medens fx de nyuddannede ingeniører og økonomer<br />
har oplevet, at jobmarkedet er helt væk for dem, ser<br />
vi stadig mange nyuddannede psykologer få job.<br />
Igennem foråret 2009 har erfaringen i øvrigt været, at en<br />
del offentlige arbejdsgivere har søgt forgæves efter psykologer<br />
<strong>–</strong> særligt i udkantsområderne. I perioder har vi således<br />
26 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
oplevet, at der var næsten fuld beskæftigelse i hele Region<br />
Syddanmark. Når situationen er den, at arbejdsgiverne ikke<br />
kan rekruttere psykologer, bør det nu være muligt at besætte<br />
de stillinger, som eventuelt står vakante rundt omkring.<br />
Hvordan omsætter foreningen det så?<br />
Hele rækken af foreningens kursus- og rådgivningsaktiviteter<br />
imødekommer centralt dimittenderne. Vores Åben Rådgivning<br />
fungerer nu også mere og mere som karriererådgivning<br />
<strong>–</strong> og her er der også mulighed for hjælp i overgangen<br />
fra studium til job. <strong>Til</strong>svarende afholder vi På vej-møder, jobsøgningskurser<br />
og kandidattemadage. <strong>Til</strong>bud, som man kan<br />
læse om på vores hjemmeside.<br />
Den helt overordnede politiske indsats sker naturligvis primært<br />
gennem vores arbejde i AC, hvor vi sidder centralt repræsenteret,<br />
og hvor vi er med til at præge arbejdsmarkedslovgivningen.<br />
Som bekendt lykkedes det ikke at komme igennem<br />
med en afkortning af dagpengeperioden fra fire til to år<br />
mod en forhøjelse af taksten.<br />
Endelig har vi et meget nært samarbejde med Akademikernes<br />
A-kasse, AAK, som har alle forudsætninger for at yde<br />
rådgivning til ledige.<br />
Vi er altså i tæt kontakt med vores <strong>nærmeste</strong> samarbejdspartnere<br />
om beskæftigelsesindsatsen. Det er en stor og afgørende<br />
bistand.<br />
Men vi trækker også på vores helt egne strategier og projekter.<br />
De tre ben er afgørende, vores faglige høje fane psykologer<br />
i psykiatrien, de mange ny udfordringer i kommuner<br />
er betydningsfulde, den voldsomme udvidelse på ydernumrene<br />
med en stigning på 225 over en treårig periode.<br />
Hertil kommer projektet om psykologer i somatikken, som<br />
er efterspurgt fra vores samarbejdspartnere.<br />
Så selv om ledigheden fik et lille nøk opad i en kort periode,<br />
kan vi ikke andet end gå optimistiske ind i 2010.<br />
Roal Ulrichsen, formand<br />
Niels Kjeldsen, cand.oecon., konsulent
Kristian Dahl. Andreas Granhof Juhl:<br />
Den professionelle proceskonsulent.<br />
Præsenterer feltet proceskonsultation, og hvordan man<br />
professionelt kan bidrage til løsning af organisatoriske<br />
udfordringer. Det belyses, hvordan konsulenten møder<br />
sin kunde og kommer godt i gang, når en ny konsulentopgave<br />
skal tilrettelægges. Ligeledes vises det, hvilke teoretiske<br />
overvejelser og redskaber man kan gøre brug<br />
af for at skabe en kvalitetsproces.<br />
Hans Reitzels Forlag, 2009, 354 sider, 398 kr.<br />
Susan Hart:<br />
Den følsomme hjerne.<br />
Introduktion til, hvordan vores hjerne udvikler sig igennem<br />
tilknytning og samhørighedsbånd. Bogen introducerer<br />
de dele af hjernen, som er vigtige for vores mulighed<br />
for at gå i samspil med hinanden, for personlighedsudvikling<br />
og for vores følelsesmæssige liv. Forfatteren<br />
beskriver også, hvilken støtte eller behandling der<br />
skal til, hvis nervesystemet ikke har haft mulighed for<br />
optimal følelsesmæssig udvikling.<br />
Hans Reitzels Forlag, 2009, 280 sider, 298 kr.<br />
Martin L. Kutscher:<br />
ADHD. Et liv uden grænser.<br />
Bogen videregiver, hvad især forældre, men også fagfolk,<br />
som arbejder med børn, har brug for at vide om<br />
ADHD. Forfatteren forklarer, hvad ADHD er, symptomerne<br />
og de almindelige vanskeligheder, forældrene<br />
møder. Resten af bogen sætter fokus på løsninger, centreret<br />
om fire gennemgående regler. Et af bogens kapitler<br />
er målrettet til barnets lærere, og et andet kapitel er<br />
skrevet direkte til barnet. Forfatteren diskuterer også<br />
medicinering i forhold til ADHD.<br />
Dansk psykologisk Forlag, 2009, 200 sider, 328 kr.<br />
”BØGER” præsenterer løbende de<br />
nye bogudgivelser primært inden for<br />
det psykologiske område. Det redaktionelle<br />
princip er at søge inspiration<br />
til omtalen fx i forlagenes pressemeddelelser.<br />
En omtale er en omtale<br />
<strong>–</strong> ikke redaktionens anbefaling af bogen.<br />
Prisangivelserne er vejledende.<br />
Richard Meisel. David Epston. Ali Burdon:<br />
Nye bøger<br />
Anoreksi og bulimi.<br />
Uanset terapeutisk tradition kan bogen hjælpe i kampen<br />
mod spiseforstyrrelserne. Anoreksi og bulimi <strong>–</strong> inspiration<br />
til modstand viser en hel særlig måde at tænke<br />
og tale om anoreksi og bulimi på. Ved at se problemet<br />
som en udefrakommende påvirkning snarere end<br />
som en del af personen, viser bogens forfattere, hvordan<br />
man kan gennemskue anoreksiens og bulimiens<br />
taktik, udstille bedraget, bryde fortryllelsen og inspirere<br />
til modstand mod det tyranniske styre.<br />
Dansk psykologisk Forlag, 2009, 395 sider, 368 kr.<br />
Dan Gardner:<br />
Frygtens anatomi.<br />
Terrorangrebet 11. september 2001 kostede 2.974 mennesker<br />
livet. Det følgende år steg antallet af trafikdræbte<br />
på de amerikanske veje drastisk, fordi folk i højere<br />
grad benyttede bilen, som er et farligt transportmiddel,<br />
frem for fly, som er langt sikrere. Vi er ikke gode til at<br />
vurdere risiko. Det gælder ikke blot banker og investorer,<br />
det gælder os alle. Bogen forklarer, hvorfor vi er så<br />
dårlige til at vurdere risiko, og hvorfor irrationel frygt i<br />
så høj grad påvirker vores handlemåde.<br />
Nyt Nordisk forlag, Arnold Busck, 2009, 383 sider, 269 kr.<br />
Majken Matzau:<br />
Stresscoaching.<br />
Fænomenet stresscoaching har på få år spredt sig som<br />
en steppebrand. I denne bog gør en erhvervspsykolog<br />
skarpt op med trenden og understreger, at man ikke kan<br />
coache alvorlig stress væk. I stedet tilbyder hun en nyskabende<br />
tilgang til stressbehandlingsprocessen, hvor<br />
ledelse, krisehjælp og coaching går hånd i hånd.<br />
Børsens Forlag, 2009, 269 sider, 269,95 kr.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 27
Der kom én,<br />
der kom to ...<br />
Der er langt mellem udgivelsen af bøger om psykodynamisk coaching.<br />
Anmelderne glæder sig over, at der pludselig udkom hele to.<br />
Anmeldelse Af Mette Barfort og Karen Damholt<br />
Så udkom endelig en bog på dansk, der for alvor forsøger<br />
at afgrænse og beskrive begrebet psykodynamisk coaching;<br />
en bog, som nogle af os utålmodigt har ventet på. Ja,<br />
der udkom ikke blot én, men to bøger om samme emne<br />
med få måneders mellemrum. Er dette en tilfældighed? Forhåbentligt<br />
ikke.<br />
Bøgerne er Ulla Charlotte Beck ”Psykodynamisk coaching<br />
<strong>–</strong> fokus og dybde” og Karin Kell Nielsen ”Individuel<br />
ledercoaching. Udvikling af relationelle kompetencer <strong>–</strong> et<br />
psykodynamisk perspektiv”.<br />
Vi ser bøgerne som udtryk for to tidligere adskilte områders<br />
konstruktive tilnærmelse til hinanden:<br />
På den ene side har den psykoanalytiske tænkning de sidste<br />
årtier for alvor overvundet sin modstand mod at nærme<br />
sig det senmodernistiske samfunds, herunder erhvervslivets,<br />
behov for en mere hurtig, resultat- og løsningsfokuseret<br />
tilgang uden at gå på kompromis med grundlæggende<br />
teoretiske og metodiske principper. Moderne psykoanalytisk<br />
tænkning retter sig mere mod en ”up-dating” i forhold<br />
til orientering i og forventninger til samtiden <strong>–</strong> en udvikling,<br />
som også begrebet psykodynamisk korttidsterapi afspejler.<br />
Erhvervslivet på den anden side ser ligeledes ud til i større<br />
udstrækning at have overvundet en tidligere modstand<br />
mod den kliniske psykologi og i højere grad erkendt, at psykologiske<br />
processer indbefatter en kompleksitet og dybde<br />
på både individ-, gruppe- og organisationsniveau. Man er<br />
i de senere år blevet mere optaget af at se på medarbejderne<br />
som hele personligheder, dvs. kreative og følende individer,<br />
i et forsøg på at frigive de bedst mulige ressourcer hos<br />
28 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
disse. I dag stiller enkeltindividet krav om, at arbejdet skal<br />
være meningsgivende, personligt udviklende og følelsesmæssigt<br />
engagerende. Ledelse indbefatter derfor større følelsesmæssige<br />
og personlighedsmæssige udfordringer, hvilket<br />
kan opleves positivt og udviklende, men omvendt også<br />
uoverskueligt for ledere at skulle forholde sig til.<br />
Visse typer coaching kræver et højere niveau af psykologisk<br />
kompetence hos coachen, hvilket netop gælder den<br />
psykodynamiske tilgang, hvor teoretisk viden og praksiserfaring<br />
knyttes sammen (Karin Kell Nielsen). Begge bøger<br />
lægger afstand til en mere letbenet definition af begrebet<br />
coaching (coaching som pep-talk, livsstilscoaching m.m.)<br />
og forsøger i stedet at bidrage til en metodekvalificerende<br />
og dybtgående teoretisk forståelse af begrebet. I psykodynamisk<br />
coaching fastholdes et sammenhængende fokus og<br />
en dybde, hvor fortid og nutid forbindes i et ønske om at<br />
skabe en ønskværdig og realistisk fremtid (Ulla C. Beck).<br />
Bevidste og ubevidste processer anerkendes, og den psykodynamiske<br />
systemteori perspektiveres i coachingøjemed.<br />
Med afsæt i tilknytningsteorien belyser begge forfattere,<br />
hvordan den psykodynamisk funderede relationspsykologi<br />
kan bringes i spil såvel på individ- og gruppe- som organisationsniveau.<br />
Bøgerne har det til fælles, at teorien underbygges af et<br />
gennemarbejdet case-materiale, som gør læsningen mere<br />
nærværende og levende. Ingen af dem tilsigter en fyldestgørende<br />
gennemgang af begrebet coaching, men byder på<br />
et historisk overblik og henvender sig til fagfolk, ledere og<br />
andre praktikere, som er interesserede i at arbejde med den<br />
psykodynamiske metode. Der gives bud på den vanskelige
afgræsning af begreberne coaching, terapi og supervision,<br />
med henblik på at forstå coaching i netop den specifikke<br />
kontekst, som indbefatter ledelse og organisation.<br />
Forskellige i deres opbygning<br />
Ulla C. Beck gennemgår foruden individuel coaching også<br />
coaching af par og grupper. Hun tager grundigt afsæt i en<br />
gennemgang af personlighedsteorier fra Freud til Stern samt<br />
fra Foulkes over Bion til Rogers, hvad angår gruppeteorier.<br />
På den måde tages læseren ved hånden gennem kendte teorier,<br />
nu med coaching-perspektivet for øje. Dette gør umiddelbart<br />
bogen let tilgængelig, også for læsere, der ikke færdes<br />
hjemmevant i psykodynamiske teorier.<br />
I afsnit, hvor bogen giver anvisninger på coaching i praksis,<br />
skinner en grundlæggende psykodynamisk teori igennem<br />
på en for den erfarne terapeut indlysende og forståelig<br />
måde, men dette kan være vanskeligt at fange for den ikkepsykodyna<br />
misk trænede læser. Det er oftest, når man bevæger<br />
sig i beskrivelser af praksis, at man forføres til ikke<br />
at understrege og fastholde de underliggende dynamiske<br />
principper. Man kunne måske også have skelet mere til teorier<br />
om den temafokuserede korttidsterapi, idet der forekommer<br />
flere sammenfald med coachingbegrebet.<br />
Karin K. Nielsen henvender sig bredt til ledere, virksomheder,<br />
konsulenter og studerende. Dog forekommer hendes<br />
bog i endnu højere grad at forudsætte læsere med en psykoanalytisk<br />
og psykodynamisk baggrund og tilgang. Bogen<br />
gør flittigt brug af modeller, tekstbokse og skemaer, hvilket<br />
gør den meget brugbar i undervisningssammenhænge, og<br />
eventuelt når der skal forhandles rammeaftaler for coaching<br />
med virksomheder og organisationer.<br />
Som det fremgår af titlen ”Individuel ledercoaching”, er<br />
der fokus på ledere, men der er bestemt inspiration at hente<br />
også til coaching i bredere forstand. I bogen er der relevant<br />
fokus på den organisatoriske kontekst, lederen og dermed<br />
coachingen indgår i, samt et perspektiv på roller, grupper,<br />
magt og dynamik. Det er nok for meget forlangt, at<br />
konteksten skulle strække sig videre til en beskrivelse af organisationen/virksomheden<br />
på et mere samfundsmæssigt<br />
og globalt niveau.<br />
Frækt og grådigt kunne man ligeledes ønske sig, at casematerialet<br />
i begge bøger medtog eksempler på forløb, der<br />
ikke kun beskrives som vellykkede, og hvor coachen kommer<br />
i klemme fx i faglige eller etiske overvejelser <strong>–</strong> en ikke<br />
helt sjælden problematik!<br />
- - -<br />
Fra vores side skal der lyde et tak for de to bøger. Ulla C.<br />
Beck nævner, at det kan føles risikabelt at udfordre den etablerede<br />
psykoanalyse og coachingindustri ved at medvirke<br />
til formgivning af et nyt fænomen. Vi, der færdes i dette<br />
regi, finder det befriende at få fingre i hele to nye bøger, der<br />
tydeliggør psykoanalysen og den psykodynamiske tænknings<br />
oplagte mulighed for at højne kvaliteten og seriøsiteten<br />
i tilgangen til coaching. Der skabes hermed forudsætning<br />
for en mere teoritung tilgang til fænomenet, hvor de<br />
hurtige og nemme løsninger ikke er målet, og hvor psykologer<br />
har masser at byde på.<br />
Mette Barfort & Karen Damholt<br />
BOGDATA<br />
Ulla Charlotte Beck: ”Psykodynamisk<br />
coaching <strong>–</strong> fokus<br />
og dybde”. Hans Reitzels Forlag,<br />
2009. 184 sider, 298 kr.<br />
Karin Kell Nielsen: ”Individuel<br />
ledercoaching. Udvikling af relationelle<br />
kompetencer <strong>–</strong> et psykodynamisk<br />
perspektiv”. Dansk psykologisk Forlag,<br />
2009. 270 sider, 348 kr.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 29
Debat<br />
Det er allerede sket!<br />
I sin leder i Psykolog Nyt 17/2009<br />
skriver Roal Ulrichsen følgende i forbindelse<br />
med oplistningen af de mange<br />
positive og glædelige forhold, der<br />
aktuelt hersker for den samlede psykologstab<br />
og ikke mindst den øgede<br />
mængde mennesker, der har adgang<br />
til psykologisk behandling: ” … både<br />
foreningen centralt og Selvstændige<br />
Psykologers Sektion skal holde øje<br />
med, om konteksten ændrer sig. Skulle<br />
tilbuddet om behandling hos ydernummerpsykologer<br />
føre til, at øvrige<br />
liberale psykologer mister klienter, må<br />
vi have en politik klar til at tackle den<br />
udfordring.”<br />
Problemet er, at dette allerede er<br />
sket! Konteksten har ændret sig, og<br />
øvrige liberale psykologer oplever at<br />
miste klienter. Følgende er således eksempler<br />
på den ændrede dagligdag for<br />
en række privatpraktiserende psykologer<br />
uden ydernummer inden for det<br />
sidste år:<br />
• En gennemgang af caseload og arbejdskalender<br />
viser, at depressionsbehandling<br />
i 2007 udgjorde 40 % af<br />
vores samlede arbejdsmængde. I<br />
2008 og 2009 er dette tal reduceret<br />
til 15 %. En reduktion, der tydeligt<br />
mærkes i den samlede caseload, og<br />
som ikke er blevet tilsvarende modsvaret<br />
af andre klientgrupper.<br />
• Vi har i snit pr. uge 5 potentielle klienter,<br />
som kontakter os med hen-<br />
Kommentar:<br />
Indlægget fra Henrik Tingleff m.fl.<br />
indrammer meget præcist nogle af de<br />
dilemmaer, der er i spil i psykologens<br />
private praksis. For ordningen med, at<br />
borgere kan få offentligt tilskud til psykologbehandling,<br />
har undergået store<br />
forandringer, siden den blev lanceret<br />
som et forsøg i 1992. Den har fået en<br />
anden karakter og en helt anden volumen,<br />
der naturligvis har en afsmittende<br />
effekt på den private praksis.<br />
30 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
blik på opstart af et behandlingsforløb<br />
(mennesker, som har brugt<br />
tid og kræfter på at finde frem til<br />
det behandlingstilbud, som de mener,<br />
er det rigtige for dem), men<br />
som vi må sende videre i systemet,<br />
da de ikke kan bruge deres lægehenvisning<br />
hos os.<br />
• Mange af de klienter, som kontakter<br />
os, har ikke kun fået en henvisning<br />
på baggrund af depression eller<br />
en anden af de mulige henvisningsårsager.<br />
Vi får således også<br />
henvendelser fra lægehenviste folk<br />
med primærdiagnoser som jalousi,<br />
vrede, spiseforstyrrelser, angst og<br />
herunder specifikke enkeltfobier<br />
som flyskræk m.m. Gad vide, hvor<br />
stort et tab af klientpotentiale der<br />
dermed reelt er tale om, når dette<br />
er virkeligheden?!<br />
• Vi har alle klienter, som vælger<br />
selv at betale <strong>–</strong> på trods af en lægehenvisning<br />
<strong>–</strong> da de ikke magter at<br />
være ofte 3 måneder på venteliste<br />
hos en ydernummerpsykolog før<br />
behandlingsstart. Denne klientgruppe<br />
udlignes dog af en tilsvarende<br />
mængde klienter, som har<br />
været nødt til at afbryde deres forløb,<br />
da de nu kan få et tilsvarende<br />
forløb finansieret via Sygesikringen.<br />
Og den aktuelle kontekst medfører<br />
også indirekte tab og konsekvenser:<br />
Fra foreningens side er vi optaget<br />
af den udvikling, der omtales, jf. også<br />
den leder, som debatindlægget udspringer<br />
af. Emnet vil naturligvis<br />
være på dagsordenen i Selvstændige<br />
Psykologer Sektion generalforsamling<br />
14. november 2009 <strong>–</strong> det er efter<br />
at dette er gået i trykken. Herefter<br />
fortsætter vi drøftelserne af både<br />
ydernummerproblematikken og nye<br />
klientkategorier, og jeg ser frem til, at<br />
• Vi oplever, at flere og flere forsikringsselskaber<br />
og kommuner nu<br />
stiller det som krav, at behandlingen<br />
skal foretages af en psykolog<br />
med ydernummer.<br />
• Vi stilles over for flere etiske dilemmaer.<br />
Har vi således fx pligt til<br />
at oplyse klienter om henvisningsmuligheden,<br />
såfremt de opfylder<br />
de relevante kriterier, vel vidende<br />
at vi dermed mister det pågældende<br />
behandlingsforløb?<br />
• De mange klienthenvendelser<br />
medfører øget administrationstid,<br />
da vi af medmenneskelige årsager<br />
bruger tid på at besvare alle henvendelser,<br />
informere om, at vi ikke<br />
har overenskomst med Sygesikringen<br />
<strong>–</strong> ofte med frustration til følge<br />
hos det pågældende menneske <strong>–</strong><br />
og derefter være behjælpelige med,<br />
hvordan de kan finde frem til en<br />
relevant psykolog.<br />
Med <strong>udgang</strong>spunkt i disse oplevelser,<br />
er vi derfor nysgerrige efter at få<br />
svar på følgende spørgsmål:<br />
1. Hvordan holder den centrale<br />
forening og Sektionen for Selvstændige<br />
Psykologer øje? 2. Hvilken politik<br />
påtænker I at iværksætte for at<br />
tackle de udfordringer, vi beskriver i<br />
ovennævnte?<br />
Henrik Tingleff, Henriette Kinnerup<br />
og Maja Steenberg Schou,<br />
privatpraktiserende psykologer<br />
vi i fællesskab får udarbejdet de nødvendige<br />
politiske sigtelinjer og indsatsområder.<br />
Hvis de tendenser, debatindlægget<br />
beskriver, er bredt gældende<br />
for udviklingen i ikke-ydernummer<br />
praksis, bliver der noget at<br />
tage fat på!<br />
Da foreningen sammen med Sektionen<br />
af Selvstændige Psykologer<br />
indgik aftalen om behandling af depression<br />
hos 18-37-årige, skete det på
agrung af den hidtidige politik på<br />
området og baseret på de kendte forudsætninger.<br />
Havde vi ikke vist velvilje<br />
til at samarbejde konstruktivt<br />
Positiv varm luft<br />
I Psykolog Nyt 14/2009 havde<br />
Holm Pedersen & Katznelson en fin<br />
artikel om ”Psykodynamisk Terapi <strong>–</strong><br />
og evidens!”. Her var forfatterne chokeret<br />
over, hvor discountpræget det<br />
terapeutiske felt kvalitetsmæssigt er i<br />
Danmark. Undertegnede fulgte op i<br />
næste nummer af bladet med overordnet<br />
talmæssigt at præcisere forskellene<br />
i økonomiske vilkår for at<br />
udøve terapi her og Tyskland.<br />
Det var forventeligt, at foreningens<br />
formand forholdt sig fagforeningspolitisk<br />
til klientvilkårsproblematikken,<br />
men det er ikke sket, og i stedet for<br />
får vi en underlig ubegrundet psykologskamrosende<br />
leder i Psykolog Nyt<br />
17/2009, hvor det tilsyneladende på<br />
trods af krisen går ufattelig godt for<br />
psykologstanden, sammen med et<br />
postulat om, at vi yder kvalitet.<br />
Det mest pinlige i lederen er, at<br />
formanden i disse evidensbaserede<br />
tider fuldstændig glemmer klientmassen<br />
og ikke forholder sig til, om<br />
disse er tilfredse med vores utroligt<br />
afstumpede terapeutiske tilbud, og at<br />
vi tilsyneladende ureflekteret påtager<br />
os en samfundstilpassende symptomreducerende<br />
funktion. Hvis de<br />
kendte til de terapeutiske forhold i<br />
Tyskland ville de korse sig og anklage<br />
os for at acceptere urimelige forhold.<br />
!<br />
<strong>–</strong> må højst fylde en A4-side med enkelt linjeafstand. Indlæg, der forholder sig til navngivne<br />
DEBATindlæg<br />
om denne ordning med dens mangler<br />
og uhensigtsmæssigheder, ville vi<br />
have gravet grøfter for standen og<br />
kørt os selv ud på et sidespor. Siden<br />
Det virker nødvendigt i forhold til<br />
formandens fokus på ”positiv varm<br />
luft” at gentage følgende (udvidede)<br />
tal, som stammer fra en kollega, der i<br />
20 år har praktiseret som psykoanalytiker<br />
i Frankfurt. Her er det muligt<br />
at få betalt:<br />
300 timers psykoanalytisk terapeutisk<br />
bistand (tre gange ugentligt). Timerne<br />
er delt op i portioner af 160 <strong>–</strong><br />
80 <strong>–</strong> 60, og der skal hver gang søges<br />
om forlængelse i en begrundet rapport<br />
om analysens forløb. 100 timers<br />
”dybdepsykologisk psykoterapi ”, der<br />
er en analytisk begrundet terapi, som<br />
udføres en-to gange om ugen i højst<br />
100 timer. Bliver bevilget med 50 <strong>–</strong><br />
30 og 20 timer efter begrundet ansøgning.<br />
80 timers kognitiv adfærdsterapi<br />
i faserne: 45 <strong>–</strong> 15 og 20 timer.<br />
For børn gælder: Analytisk terapi<br />
og Tiefenpsykologisk terapi: 70 <strong>–</strong> 50<br />
<strong>–</strong> 30 timer, i alt altså 150 timer.<br />
For unge gælder i analytisk terapi<br />
og Tiefenpsykologisk terapi: 90 <strong>–</strong> 50<br />
<strong>–</strong> 40 timer, i alt 180 timer. Adfærdsterapi:<br />
45 <strong>–</strong> 15 <strong>–</strong> 20, i alt 80 timer.<br />
For alle grupper gælder, at hvis behandlingen<br />
udføres som gruppeterapi<br />
med dobbelttimer, bliver ca. halvt<br />
så mange dobbelttimer som enkelttimer<br />
bevilget.<br />
Alle terapiformerne kan også af-<br />
personer eller grupper, vil blive forelagt den/de pågældende til eventuel kommentar. Sådanne<br />
indlæg kan altså ikke altid optages i det førstkommende nummer.<br />
Debat<br />
hen er forudsætningerne ændret <strong>–</strong> og<br />
derfor står vi altså med et behov for<br />
at justere politikken.<br />
Roal Ulrichsen<br />
holdes som ”korttidsterapi” med 25<br />
timer. Denne går forud i psykoanalysen,<br />
hvis man er i tvivl om, hvorvidt<br />
patienten kan drage nytte af det analytiske<br />
tilbud. I ”Tiefenpsychologisch<br />
fundierten psychotherapie” kan den<br />
enten bruges som et terapeutisk tilbud,<br />
der er nok <strong>–</strong> eller, for at se, om<br />
der er indikation for langtidsterapi,<br />
fx når folk kommer midt i en livskrise.<br />
Adfærdsterapi kan også bruges på<br />
denne måde. En korttidsterapi kan<br />
dernæst ændres til en langtidsterapi,<br />
hvis det skønnes nødvendigt.<br />
Alle terapiformerne kan udføres af<br />
både læger og psykologer, der har<br />
gennemgået den nødvendige uddannelse<br />
og træning. Videreuddannelsen<br />
kan først startes, når man har afsluttet<br />
studiet som henholdsvis mediciner<br />
eller psykolog og har været ansat<br />
i et år på en psykiatrisk afdeling.<br />
Desværre er der et begrænset antal<br />
stillinger for psykologerne, så mange<br />
af disse må arbejde gratis i det år.<br />
Terapeutuddannelserne/uddannelsen<br />
til psykoanalytiker er dyre og<br />
lange. Den psykoanalytiske varer minimum<br />
5 år og koster mellem 50.000<br />
og 100.000 €. De andre varer 3-5 år,<br />
men er knap så dyre, fordi der ikke<br />
forlanges helt så lange egenanalyser<br />
eller egenterapier. Uddannelserne<br />
forløber typisk, samtidig med at man<br />
er i arbejde.<br />
Behandlingstilbuddet er kun gratis,<br />
hvis det handler om ”livsinvaliderende<br />
sygdom”. At symptomerne ofte<br />
opstår, når patienten ikke kan tackle<br />
sine livsproblemer, er en anden sag.<br />
Så taler man om de ”udløsende faktorer”.<br />
Når tyske tal sammenlignes med<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 31
Debat<br />
de terapeutisk vilkår i Danmark, er<br />
det klart, at vi som stand underlægger<br />
os dybt problematiske arbejdsvilkår<br />
i forhold til det offentlige, og at<br />
Kommentar:<br />
Tak til Niels Peter Agger for en frisk<br />
kommentar til min leder.<br />
Hvad var det nu, lederen handlede<br />
om?! Den handlede om, at bestyrelsen<br />
har noteret sig, at vi har en rekordlav<br />
ledighed, ikke mindst når vi sammenligner<br />
os med andre akademikergrupper.<br />
Den handlede om en støt stigning<br />
i antallet af psykologstillinger og om<br />
en positiv lønudvikling. Det er fakta,<br />
som bestyrelsen glæder sig over: Vi<br />
har grund til at glæde os, det gælder<br />
os alle.<br />
Men lederen handler også om svære<br />
ting på det liberale område <strong>–</strong> om at<br />
nogle mister klienter, og at forsikringsselskaberne<br />
medtænker offentlig<br />
finansiering i deres policer. Niels Peter<br />
32 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Dansk Psykolog Forenings bestyrelse<br />
tilsyneladende ureflekteret accepterer<br />
og ikke forsøger at forandre disse. Og<br />
hvad skal vi så med formandens lidt<br />
Agger kan selvfølgelig have ret i, at jeg<br />
også burde have nævnt finanskrisen,<br />
men det gør jeg nu engang ikke.<br />
Om ”klientmassen” gælder det, at vi<br />
har meget få klager over vores arbejde.<br />
Det kan vi konstatere, når vi ser på<br />
antallet af kompetente klageorganers<br />
opgørelser. Selv om der ikke må sættes<br />
lighedstegn mellem få klager og få<br />
problemer, er det dog en indikator.<br />
Agger skriver om vores ”utroligt afstumpede<br />
terapeutiske tilbud” og om,<br />
at vi ”tilsyneladende påtager os en<br />
samfundstilpassende, symptomreducerende<br />
funktion”. Det er revselse med<br />
svirp i. Enhver psykolog må gøre op<br />
med sig selv, om han føler sig ramt.<br />
Klientperspektivet var ikke et emne<br />
Om ikke at holde i hånden<br />
Jeg er glad for Ken Vagn Hansens<br />
artikel i Psykolog 20/2009, som jeg<br />
oplever som invitation til diskussion.<br />
Jeg er helt enig med ham i det skadelige<br />
for klienten, hvis terapeuten indgår<br />
i en ubevidst alliance med klienten<br />
om at undgå svære eller smertelige<br />
oplevelser og følelser. Uanset om psykologen<br />
arbejder ud fra psykodynamiske,<br />
kognitive, narrative, systemiske<br />
eller andre teoretiske referencer.<br />
Og der slutter enigheden, fordi …<br />
Når en psykoterapeut er på overarbejde,<br />
aktiveres et behov for omsorg <strong>–</strong><br />
eller mere præcist formuleret: et behov<br />
for at få betaling for overarbejdet. Og<br />
hvis dét behov projiceres over på klienten,<br />
bliver det nærliggende at ”tage klienten<br />
i hånden”, fordi man vurderer,<br />
det er hans eller hendes behov.<br />
Denne handling er et klart overgreb<br />
på klientens integritet og gør det<br />
samtidig meget svært at hjælpe ham<br />
til bunds i det nødvendige reparationsarbejde.<br />
Med andre ord: Denne terapeut<br />
har stadig brug for at bearbejde egne<br />
indre konflikter!<br />
Hvis på den anden side psykologen<br />
er i stand til at skabe en alliance/<br />
samar bejdsrelation med klienten om<br />
at nedbryde de forestillinger (kognitive<br />
og emotionelle), som står i vejen<br />
for at forholde sig realistisk og modent<br />
til egen indre virkelighed og til<br />
den ydre verden <strong>–</strong> og til mødet mellem<br />
de to verdener, så er terapeuten<br />
ikke på overarbejde, og så får terapeuten<br />
ikke behov for klientens omsorg<br />
<strong>–</strong> og så bliver et håndtryk eller<br />
anstrengt positivistiske ”Over stok og<br />
sten”-leder: ”Her går det godt fru<br />
Kammerherreinde”?<br />
Niels Peter Agger<br />
denne gang, men jeg må sige, at det<br />
ikke har skortet på det tidligere. Vi<br />
kan sagtens være enige om, at mange<br />
rammer kunne blive bedre, og at megen<br />
offentlig ansvarsfuld finansiering<br />
er tiltrængt.<br />
Det har i det lys været meget inspirerende<br />
at læse Niels Peter Aggers to<br />
debatindlæg om psykoanalytisk terapeutisk<br />
bistand i Tyskland, og det siger<br />
jeg ikke kun for at være imødekommende.<br />
Faktum er imidlertid, at den kritiserede<br />
leder altså handlede om noget<br />
helt andet. Og det må den vel gerne,<br />
ikke?!<br />
Roal Ulrichsen<br />
et farvelknus ikke et overgreb eller en<br />
understøttelse af klientens regressive<br />
forsvar, men et naturligt, livgivende<br />
og gensidigt og anerkendende møde<br />
mellem to ansvarlige mennesker.<br />
Problemet er terapeutens: En psykolog,<br />
som ikke kender sin egen indre<br />
virkeligheds konflikter, skulle<br />
holde sig fra at terapere på andre <strong>–</strong><br />
fordi han nemt kommer til at gøre<br />
skade på sin klient <strong>–</strong> uanset om vi taler<br />
om kropslige eller kognitive eller<br />
emotionelle overgreb.<br />
Udfordringen er terapeutens: Hele<br />
tiden at udvikle sin kunnen og selvforståelse,<br />
så han ikke kommer på<br />
overarbejde <strong>–</strong> til skade for klienten<br />
og for sig selv.<br />
Lars Paaby
NyT JOB<br />
Offentlig ansættelse<br />
Cand.psych.<br />
Ditte Zeest Aaberg<br />
PPR, Hillerød Kommune<br />
Pr. 14.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Line Weller Ballentin<br />
PPR Høje-Tåstrup Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Louise Meldgaard Bruun<br />
Team for Misbrugspsykiatri<br />
Psykiatrisk hospital, Risskov<br />
Region Midt<br />
Pr. 1.12.2008<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Ann Dalgaard Bødker<br />
PPR, Frederiksberg Kommune<br />
Pr. 1.2.2009<br />
Cand.psych.<br />
Heine Olsen Dyppel<br />
HR-afdelingen<br />
Via University College, Risskov<br />
Pr. 1.5.2009<br />
Cand.psych.<br />
Trine Eilenberg<br />
Forskningsklinikken for Funktionelle<br />
Lidelser, Århus Sygehus<br />
Region Midtjylland<br />
Pr. 1.3.2009<br />
Cand.psych.<br />
Anita Eskildsen<br />
Arbejdsmedicinsk Klinik<br />
Region Midtjylland<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
René Essom<br />
SCS-Socialpsykiatrisk Center<br />
Slagelse, Slagelse Kommune<br />
Pr. 1.11.2009<br />
Cand.psych.<br />
Christoffer Fanø<br />
PPR, Varde kommune<br />
Pr. 14.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Susanne Erbs Fodgaard<br />
Teleinstituttet<br />
Produktionsskoleprojektet<br />
Region Nordjylland<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Jonas Fischer Frederichsen<br />
Familieteam Centrum<br />
Socialforvaltningen<br />
Århus Kommune<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Helle Friis<br />
Børn og Unge<br />
Hørsholm Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Randi Frøsig Gammeltoft<br />
Sundhedscentret,<br />
Rehabiliteringsteam<br />
Sønderborg Kommune<br />
Pr. 2.11.2009<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Bodil Garne<br />
Børne- og Familieafdelingen<br />
Furesø Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Sidsel Lemke Geneser<br />
PPR, Tårnby Kommune<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Mette Foldager Gyldendal<br />
PPR, Silkeborg Kommune<br />
Pr. 26.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Vanja Hahne<br />
PPR, Roskilde Kommune<br />
Pr. 1.4.2009<br />
Cand.psych.<br />
Charlotte Bugge Hansen<br />
Børne- og Familierådgivningen<br />
Gribskov Kommune<br />
Pr. 8.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Rikke Jamborg Hansen<br />
Distriktspsykiatrisk Center<br />
Psykiatrisk Center Amager<br />
Region Hovedstaden<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Susanne Hjort<br />
PPR, Vesthimmerlands<br />
Kommune<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Maria Louise Hvidberg<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk<br />
Center, Ambulatoriet, Herning<br />
Region Midtjylland<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Kirsten Hvidtfeldt<br />
Socialt Arbejdsmarkeds Center<br />
Holbæk Kommune<br />
Pr. 15.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Anja Jensen<br />
Børne- og Ungd.psykiatrisk<br />
Amb.<br />
Bispebjerg Hospital<br />
Region Hovedstaden<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Betina Nørgaard Jensen<br />
Institut for Militærpsykologi<br />
Forsvarsakademiet<br />
Pr. 1.5.2009<br />
Indmeldte og Nyt job<br />
Cand.psych.<br />
Sidsel Bondo Jensen<br />
Børne- og Ungerådgivningen<br />
Distrikt 5, Helsingør Kommune<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Bolette Katborg<br />
Børne- og Familierådgivningen<br />
Vordingborg Kommune<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Jørgen Kjeldbjerg<br />
Center for Organisation<br />
Social- og Omsorgsforvaltningen<br />
Københavns Kommune<br />
Pr. 17.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Andrea Nissen Klinkby<br />
Baunegård Behandlingshjem<br />
Københavns Kommune<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Birthe Oest Larsen<br />
Kvalitet, Forskning og<br />
Udvikling<br />
Hillerød Hospital<br />
Region Hovedstaden<br />
Pr. 1.1.2009<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Rikke Engelbrecht Larsen<br />
Heimdal, Børne- og Ungdomspsykiatriske<br />
Privathospital A/S<br />
Frederiksberg<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Mia Lind<br />
Juliane Marie Centret<br />
Center for Voldtægtsofre<br />
Rigshospitalet<br />
Pr. 1.7.2009<br />
Cand.psych.<br />
Christina Lundgaard<br />
PPR, Assens Kommune<br />
Pr. 1.1.2009<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Kim Lundqvist<br />
PPR, Langelands Kommune<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Rikke Korsholm Mathiasen<br />
PPR, Århus Kommune<br />
Pr. 15.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Trine Meincke<br />
PPR, Viborg Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Mette Rigmor Weiss Mose<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrien<br />
Esbjerg Sygehus<br />
Region Syddanmark<br />
Pr. 4.6.2009<br />
Cand.psych.<br />
Louise Anker Munck<br />
Universitetets Psykologisk<br />
Klinik<br />
Københavns Universitet<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Lisbeth Neumann<br />
PPR, Køge Kommune<br />
Pr. 1.3.2009<br />
Cand.psych.<br />
Mette Harpsøe Nielsen<br />
Studenterrådgivningen<br />
Frederiksberg<br />
Pr. 1.4.2009<br />
Cand.psych.<br />
Anna Julie Paulsen<br />
PPR, Ishøj Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Camilla Pergi<br />
PPR, Halsnæs Kommune<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Astrid Ravn Rasmussen<br />
Regionspsykiatrien, Herning<br />
Region Midtjylland<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Nina Marie Rasmussen<br />
Børn- og Familieområdet<br />
Sønderborg Kommune<br />
Pr. 1.8.2009<br />
Cand.pæd.psych.<br />
Karina Ditte Riel<br />
PPR, Hvidovre Kommune<br />
Pr. 1.4.2009<br />
Cand.psych.<br />
Annalise Rust<br />
Departementet for Sociale<br />
Anliggender,<br />
Grønlands Selvstyre<br />
Pr. 1.7.2009<br />
Cand.psych.<br />
Sanna Schliewe<br />
Psykiatrisk Afd. A 1<br />
Dronning Ingrids Hospital<br />
Det Grønlandske Sundhedsvæsen<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Cand.psych.<br />
Bent Berthold Schultz<br />
Voksen og Sundhed<br />
Horsens Kommune<br />
Pr. 1.9.2009<br />
Cand.psych.<br />
Nicolai Sennels<br />
PPR, Lolland Kommune<br />
Pr. 17.8.2009<br />
Cand.psych.<br />
Gry Svanevik<br />
PPR, Ringsted Kommune<br />
Pr. 1.10.2009<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 33
Inge Beese død<br />
Mindeord Af Grønlandskredsen<br />
Vores kære kollega Inge Beese er død efter længere tids<br />
sygdom. Sygdommen kom som et chok for os alle og også<br />
for Inge. Hun var livskraftigt på alle måder.<br />
Vi lærte Inge at kende, da hun kom til Grønland, først for<br />
at besøge sin datter, der arbejdede i Nuuk, senere som ledende<br />
psykolog på Dronning Ingrids Hospital i Nuuk. Hun<br />
blev en vigtig del af den Grønlandske Psykologkreds. Inge<br />
var det, vi på grønlandsk kalder inutsialak tunniussimasoq<br />
<strong>–</strong> et generøst og storsindet menneske.<br />
Inge bidrog med sin gedigne faglighed både i det daglige<br />
arbejde og som supervisor. Kombinationen af en omfattende<br />
og solid teoretisk baggrund og en meget pragmatisk tilgang<br />
til det kliniske arbejde gjorde det klart, at Inge var en<br />
kompetent og dertil yderst behagelig kollega. Inge tilførte<br />
således meget faglighed personligt, bl.a. i kraft af sin viden<br />
inden for det neuropsykologiske felt med udredning og testning.<br />
Hun delte desuden generøst ud af sine faglige net-<br />
Mindeord Af Esben Hougaard<br />
Den morgen, da Birgittes Diderichsens dødsannonce stod<br />
at læse i Politiken, cyklede jeg uden at tænke over det forbi<br />
det gamle Psykologiske Institut på Asylvej i Risskov, selv<br />
om dette ikke er min vanlige rute til arbejde. Instituttet, et<br />
barakbyggeri, som var beregnet til at huse psykologerne ved<br />
Aarhus Universitet indtil 1980, er nu endeligt jævnet med<br />
jorden, og en stor grusbunke på grunden venter på bedre<br />
tider til at påbegynde det planlagte luksusbyggeri.<br />
De gamle, til sidst faldefærdige bygninger på Asylvej var<br />
rammen om Birgittes universitetskarriere og vores næsten<br />
30-årige faglige samarbejde. Birgitte kom til Psykologisk<br />
Institut ansat som adjunkt i social- og personlighedspsykologi<br />
i 1973 (et år senere end jeg selv) efter nogle år i psykiatrien<br />
i København. Der var stærke politiske strømninger<br />
ved Psykologisk Institut på det tidspunkt. Undervisningen<br />
skulle være såkaldt ”virkelighedsorienteret”, hvilket betød,<br />
at almenpsykologisk forskning og teoridannelse blev formidlet<br />
med <strong>udgang</strong>spunkt i praksisnære problemstillinger<br />
34 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
værks kontakter. Inge var primus motor på en række kurser<br />
i Grønland.<br />
Som ledende psykolog udviste Inge en sjælden evne til at<br />
forene kompetent ledelse med inddragelse af gruppen og således<br />
skabe tryghed og vise værdsættelse af den enkelte medarbejder.<br />
Også som supervisor udviste hun denne evne til at<br />
forene solid faglighed med menneskeligt nærvær, hvilket<br />
gjorde supervisionstimer med Inge til noget helt særligt.<br />
Inge fik stor betydning for udviklingen af PPR Nuuk, den<br />
første grønlandske kommunale PPR. Hun var med til at<br />
kvalificere arbejdet i en vanskelig opstartsperiode. Hun<br />
kæmpede utrætteligt for at gøre supervisionsmulighederne<br />
mere fleksible for os psykologer i Grønland, og det lykkedes<br />
at få skabt mulighed for godkendelse af supervision, fx<br />
via telefon og internet.<br />
Inges interesser begrænsede sig dog ingenlunde til det<br />
faglige. Hun var nysgerrig af natur og var interesseret og<br />
Birgitte Diderichsen død<br />
for at øge de studerendes<br />
interesse og understrege<br />
psykologiens samfundsforpligtelse.Forelæsningsrækken<br />
i social og<br />
personlighedspsykologi<br />
hed ”Afvigelse og behandling”,<br />
hvilket gav<br />
god anledning til, at Birgitte<br />
kunne trække på<br />
sine kliniske erfaringer.<br />
Hun blev dog relativt hurtigt overflyttet til undervisning i<br />
klinisk psykologi, og i 1982 blev Birgitte den første danske<br />
professor i klinisk psykologi uden for København.<br />
Birgitte efterlader sig en omfattende videnskabelig produktion<br />
i form af artikler og bøger. Blandt bøgerne, hvoraf<br />
nogle var fællesredigerede værker, kan nævnes: ”Den 0-3-årige<br />
samfundsborger”, ”Børns opvækst og vilkår”, ”Småbørns<br />
PrIVAtfoto
engageret i os som kolleger <strong>–</strong> personligt og familiært. Hun<br />
gav næring til et godt fællesskab både i arbejdstiden og fritiden<br />
og formåede at opnå gode relationer med både yngre<br />
og ældre kollegaer i Grønland, som hun bevarede helt til<br />
det sidste.<br />
Vi kendte hende som et varmt og engageret menneske,<br />
som formåede at møde os med ægte interesse. Inge var<br />
autentisk nærværende, et højt udviklet, generøst menneske,<br />
som formåede at give fra sig på en måde, så ingen blev glemt.<br />
Hun var som den gode gartner, der ved, at det ikke nytter<br />
noget at herse med planterne, men væksten kommer af at<br />
skabe de rette jordbundsforhold.<br />
Grønland gik i blodet på Inge, og selv om hun vendte tilbage<br />
til sin klinik i Århus, holdt hun hele tiden fast i kontakten<br />
med det grønlandske psykologfællesskab. Hun vendte<br />
tilbage flere gange både for at arbejde og på ferie.<br />
Hendes uventede sygdom og død har berørt os alle dybt,<br />
opvækst og udvikling”, ”Psykoterapiens hovedtraditioner”<br />
og ”Hinsides forstanden: En psykologisk analyse af forfølgelsesvanviddet”.<br />
Især den sidste var Birgittes hjerteblod, og<br />
den afspejler både hendes særlige interesse for de svære<br />
sindslidelser og hendes livslange troskab over for psykoanalytiske<br />
teoridannelser.<br />
Dette sidste illustreres af en pudsig episode, som Birgitte<br />
selv fortalte mig om. Efter en forelæsning blev hun spurgt<br />
om, hvad hun syntes om adfærdsterapien, og hun svarede,<br />
at hun mente den var god til dyr! Noget, hun selv havde erfaret<br />
med familiens hamster, der kunne dresseres med enkle<br />
belønningsskemaer. Svaret var et spontant indfald og ikke<br />
udtryk for fagligt snæversyn eller arrogance <strong>–</strong> begge dele lå<br />
fjernt fra Birgittes person <strong>–</strong> men snarere for den prisværdige<br />
holdning, at man skal vare sig mod at overforsimple<br />
spørgsmål om psykiske lidelser. Mennesker er ikke simple<br />
instrumenter at spille på. Det forstod Birgitte, om nogen.<br />
Birgitte var også en fremragende underviser, elsket af de<br />
og vi vil savne hendes væsen både fagligt og privat. Vores<br />
tanker går også til Inges familie, som mistede hende alt for<br />
tidligt.<br />
Ingep eqqaaneqarnera ataqqinartuuli.<br />
Ære være Inges minde.<br />
Grønlandskredsen<br />
studerende. Hendes seminarer var altid overfyldte og hendes<br />
vejledningslister overbookede. Mange af hendes tidligere studerende<br />
spørger stadig til hende, når jeg møder dem.<br />
Birgitte forlod Psykologisk Institut i 2002 <strong>–</strong> inden vi flyttede<br />
ind i de nye, tidssvarende bygninger i Nobelparken, og<br />
inden den nye, virksomhedsinspirerede universitetspolitik<br />
vandt indpas. Godt det samme, for hun ville næppe have<br />
bifaldet den nye politik eller passet ind i bibliometriens principper.<br />
Hendes alt for tidlige tilbagetrækning skyldtes, at<br />
hukommelsesproblemer knyttet til den Alzheimer, der formørkede<br />
hendes sidste år, begyndte at gøre sig gældende.<br />
Birgitte blev 69 år. Hendes minde lever i kraft af det aftryk,<br />
hun har sat på dansk klinisk psykologi, såvel som i de<br />
personlige erindringer om hende hos venner, kolleger og<br />
tidligere studerende ved Psykologisk Institut i Århus. Birgitte<br />
vil blive husket som faglig kapacitet, men også som et<br />
usædvanligt elskeligt menneske.<br />
Esben Hougaard<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 35<br />
PrIVAtfoto
Møder og meddelelser<br />
REFERAT AF<br />
BESTyRELSESMØDE<br />
10. SEPTEMBER 2009<br />
<strong>Til</strong> stede: Roal Ulrichsen, Rie Rasmussen,<br />
Kirsten Bjerregaard, Arne<br />
Grønborg Johansen, Elise Nielsen, Anne<br />
Thrane, Rebecca Savery Trojaborg,<br />
Maja Nohr Christensen og Peter Salby<br />
Olsen. Fra sekretariatet: Marie Zelander<br />
(referat), Lis Ethelberg og Ib Andersen.<br />
Afbud: Jørgen Kofoed, Ditte<br />
Söderhamn og Vibeke Søndergaard.<br />
1. Godkendelse af dagsorden.<br />
Dagsordenen blev godkendt.<br />
2. Godkendelse af referat.<br />
Referatet af bestyrelsesmødet 17.<br />
august 2009 blev godkendt.<br />
3. Orientering om referat.<br />
Ingen bemærkninger til referat af<br />
møde i forretningsudvalget den 31.<br />
august 2009.<br />
4. Udvikling af bestyrelsesarbejdet.<br />
Det blev drøftet, hvordan bestyrelsen<br />
løbende kan holde sig orienteret<br />
om arbejdet i de faste udvalg. Sekretariatet<br />
udarbejder et konkret oplæg hertil.<br />
5. Generalforsamling 2010.<br />
a) Udkast til køreplan for generalforsamling<br />
20.-21. marts 2010.<br />
Køreplanen blev godkendt som planlægnings-<br />
og arbejdsgrundlag.<br />
b) Udkast til budget.<br />
Budgettet for GF-2010 blev godkendt<br />
med bemærkning om, at der skal indlægges<br />
udgifter til ekstern dirigent og<br />
merarbejde til medarbejdere fra sekretariatet.<br />
c) Valg af dirigenter.<br />
Det blev besluttet, at der til den ene<br />
af dirigentposterne, ligesom i 2008, entreres<br />
med en ekstern dirigent.<br />
<strong>Til</strong> næste bestyrelsesmøde udarbejdes<br />
et forslag til øvrige medlemmer af<br />
dirigentkollegiet (inklusive forsalgsarbejdsgruppe).<br />
d) Skriftlig beretning 2008-2010, form<br />
og indhold.<br />
Der var enighed om at der er behov<br />
for at forny beretningens form og indhold.<br />
Der blev peget på, at:<br />
- Beretningen skal appellere til med-<br />
36 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
lemmernes nysgerrighed, være lettere<br />
at læse og mere nyhedsagtig.<br />
- Beskrivelsen af organisationen,<br />
medlemstal osv. kan flyttes om bagi<br />
som faktablade<br />
- Udvalg, arbejdsgrupper mv., som<br />
har lavet et stort frivilligt arbejde, bør<br />
krediteres for dette i beretningen.<br />
- Beretningen skal indholdsmæssigt<br />
afspejle handlingsprogrammet og være<br />
et tydeligt afsæt for det nye handlingsprogram.<br />
Sekretariatet igangsætter arbejdet<br />
med beretningen ud fra disse retningslinjer.<br />
Udvalgsformændene for de enkelte<br />
faste udvalg vil blive inddraget<br />
undervejs i arbejdet med at skrive bidragene<br />
til beretningen.<br />
e) Handlingsprogram 2010-2012, forslag<br />
til proces.<br />
Bestyrelsen drøftede sekretariatets<br />
forslag til udarbejdelse af et nyt handlingsprogram,<br />
som er kortere og mere<br />
rammesættende, og som understøtter<br />
de overordnede mål og visionen for<br />
Dansk Psykolog Forening.<br />
Der var enighed om at gå efter et<br />
handlingsprogram, som indeholder<br />
færre og prioriterede hovedemner. Udfordringen<br />
er at kommunikere, at et<br />
sådan handlingsprogram ikke beskriver<br />
hele Dansk Psykolog Forenings<br />
virksomhed, men de områder, som der<br />
politisk lægges størst vægt på. Det kræver<br />
en klar forbindelse til beretningen,<br />
og at det (på en god måde) tydeliggøres,<br />
at der er en række driftsopgaver,<br />
som løbende udføres uden at være<br />
nævnt specifikt i handlingsprogrammet.<br />
Bestyrelsen tiltrådte også forslaget<br />
til proces, som går ud på, at både bestyrelsen<br />
og sekretariatet inddrages aktivt<br />
i startfasen, og at der også bliver et<br />
mere aktivt samspil med de decentrale<br />
enheder i tilblivelsesfasen end tidligere.<br />
6. Etiksag.<br />
Punktet blev udsat til næste møde i<br />
bestyrelsen.<br />
7. Humanitært ophold til afviste<br />
irakiske asylansøgere.<br />
Der var ingen bemærkninger til bre-<br />
vet til integrationsministeren, som var<br />
blevet sendt efter skriftlig høring i bestyrelsen.<br />
8. Valg til MP Pensions bestyrelse.<br />
a) Ny kandidat til MP Pensions bestyrelse.<br />
Arne Grønborg Johansen orienterede<br />
om det forstående valg. Der blev<br />
omdelt en valgudtalelse fra et hold af<br />
kandidater til pensionskassens bestyrelse<br />
til valget i efteråret. Jytte Freisleben<br />
fra Dansk Psykolog Forening genopstiller<br />
ikke. Ny DP-kandidat er Susan<br />
Svensson.<br />
b) Godkendelse af udpegning af eksternt<br />
medlem af MP Pensions bestyrelse.<br />
Bestyrelsen godkendte at Niels Olsen<br />
udpeges som eksternt medlem af<br />
MP Pensions bestyrelse.<br />
8.1. EFPA’s faste udvalg og arbejdsgrupper.<br />
Bestyrelsen tilsluttede sig indstillingen<br />
fra professionsudvalget med hensyn<br />
til de forsatte repræsentationer i<br />
EFPA’s stående udvalg (Standing Committees)<br />
on Psychotherapy, Test and<br />
Testing, Scientific Affairs og Disaster<br />
and Crisis.<br />
Der var endvidere enighed om fortsat<br />
at gå efter at have dansk deltagelse<br />
i Standing Committee on Traffic Psychology<br />
og bede om forslag til en ny<br />
repræsentant.<br />
For så vidt angår de nye arbejdsgrupper<br />
(Task Forces) var der enighed om<br />
at forsøge at finde repræsentanter til<br />
Task Force on Cultural and Ethnic Diversity<br />
og Task Force on Environmental<br />
Psychology.<br />
9. Status for strukturarbejdet.<br />
Roal Ulrichsen bød velkommen til<br />
Elsa Schmidt og Henning Damkjær fra<br />
Strukturarbejdsgruppen.<br />
Strukturarbejdsgruppens oplæg til<br />
indholdet af en artikel i Psykolog Nyt<br />
og sigtelinjerne for strukturarbejdet<br />
blev drøftet.<br />
Fra bestyrelsen blev det blandt andet<br />
bemærket, at man fandt, at Strukturarbejdsgruppen<br />
har taget fat i en<br />
række meget interessante temaer, men<br />
at man godt kunne tænke sig et klare-
e billede af arbejdsgruppens forslag<br />
til forbedringer af generalforsamlingen.<br />
Forslaget om at inddrage dirigentkollegiet<br />
tidligere i forberedelsen af GF<br />
blev drøftet, herunder betydningen<br />
heraf, set i forhold til hvilken effekt en<br />
bedre strukturering af GF-materialet<br />
og et mere overordnet handlingsprogram<br />
mv. kan have. Det blev også drøftet,<br />
hvordan en eventuel udvidet adgang<br />
til at gennemføre (vejledende/besluttende)<br />
urafstemninger kan tænkes<br />
at påvirke legitimiteten af de beslutninger,<br />
der træffes på selve generalforsamlingen.<br />
Roal Ulrichsen takkede medlemmerne<br />
af Strukturarbejdsgruppen for<br />
deres deltagelse. Bestyrelsen ville efter<br />
sin opsamling på punktet give arbejdsgruppen<br />
en tilbagemelding.<br />
Bestyrelsen samlede op på punktet,<br />
og der var enighed om, at der er tale<br />
om et spændende oplæg fra arbejdsgruppen,<br />
og at det er en rigtig god idé<br />
at igangsætte en medlemsdebat om foreningens<br />
struktur via en artikel i Psykolog<br />
Nyt. <strong>Til</strong>gangen bør være en åben<br />
og balanceret beskrivelse af de forskellige<br />
dilemmaer. Ideer til forbedringer<br />
af generalforsamlingen bør således beskrives<br />
og vægtes sådan, at der er en<br />
balance i forhold til repræsentantskabstankerne.<br />
Et emne som eventuel indførelse<br />
af urafstemning ved personvalg<br />
kan godt indgå i debatten, men bestyrelsen<br />
advarede mod at lægge op til at<br />
gennemføre en så stor ændring som<br />
denne med effekt allerede fra GF-<br />
2010.<br />
10. Temaplan 2008-2010.<br />
Temaplanen rettes til i overensstemmelse<br />
med rettelsen til referatet af sidste<br />
møde.<br />
11. Nyt fra formanden.<br />
Der var tilfredshed med den skriftlige<br />
orientering. Ingen bemærkninger.<br />
12. Nyt fra sekretariatet.<br />
Der var tilfredshed med den skriftlige<br />
orientering. Marie Zelander orienterede<br />
supplerende om, at Arbejdstilsynet<br />
kom mer på besøg 16. september<br />
2009. Ingen bemærkninger herudover.<br />
13. Evaluering af mødet.<br />
Mødet blev evalueret.<br />
14. Eventuelt.<br />
Kirsten Bjerregaard nævnte: En artikel<br />
om terapi på nettet; udtrykte ønske<br />
om et oplæg om kommunikation<br />
med pressen; problemer i forhold til<br />
forsikringsselskabernes takstpolitik;<br />
arbejdet i arbejdsgruppen psykologer<br />
i ledelse.<br />
Anne Thrane gjorde opmærksom<br />
på, at Psykolognævnets register over<br />
autoriserede psykologer på nævnets<br />
hjemmeside opdateres for sjældent.<br />
Hun spurgte om det er muligt at følge<br />
dette tættere.<br />
Møder og meddelelser<br />
KREDSE<br />
Kreds Fyn<br />
Foredrag og generalforsamling<br />
Foredrag med hospitalsklovn Lene<br />
Kragh om hendes arbejde og teorien,<br />
der ligger bag dette arbejde. Derefter<br />
generalforsamling og til slut en god<br />
middag i kollegers selskab.<br />
Tidspunkt: den 27. november 2009<br />
kl. 15.00. Sted: Ørbækvej 100, Odense<br />
SØ.<br />
Arrangementet er gratis. <strong>Til</strong>melding<br />
til susanne@wichpsyk.dk snarest muligt<br />
af hensyn til bestilling af mad.<br />
Susanne Wich, formand<br />
SEKTIONER<br />
Selvstændige Psykologers Sektion<br />
Kreds Roskilde<br />
Decembermøde<br />
Der afholdes møde onsdag 9. december<br />
2009 kl. 17.00-19.00. Sted: Vindingevej<br />
9, 1. sal, Roskilde. <strong>Til</strong>melding til<br />
psykolog@piabyrgiel.dk senest den 1.<br />
december 2009.<br />
Roal Ulrichsen har lovet at deltage i<br />
mødet, så benyt denne lejlighed til at<br />
møde op, og lad os få en snak om dynamikken<br />
mellem os og Dansk Psykolog<br />
Forening!<br />
Dagsorden i øvrigt: Refleksioner efter<br />
generalforsamlingen, kursusmidlerne<br />
under sygesikringsordningen,<br />
erfaringsudveksling og ideer. Yderligere<br />
punkter til dagsordenen kan sendes<br />
til mig pr. mail eller medbringes på<br />
mødet.<br />
Pia Byrgiel<br />
SELSKABER<br />
Psykologisk Selskab for Forskningsmetodologi<br />
At designe en personlighedstest<br />
Om udviklingen af ProPerson-testen,<br />
v/test- og erhvervspsykolog Jane Bruun,<br />
lektor emeritus Benny Karpatschof,<br />
Kbh. Universitet, og lektor emeritus<br />
Carsten Rosenberg Hansen, DPU.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 37
Møder og meddelelser<br />
Når man vil udvikle test, som er designet<br />
til coaching, må man bryde med<br />
den trækteori, der ligger bag de fleste<br />
eksisterende personlighedstest. Udviklerne<br />
ser i stedet testpersonen som en<br />
aktuel eller potentiel medarbejder i en<br />
organisation med bestemte arbejdsopgaver.<br />
Testen er <strong>udgang</strong>spunkt for en<br />
samtale med testpersonen om hans eller<br />
hendes aktuelle ressourcer og begrænsninger<br />
og om mulighederne for<br />
at forstærke ressourcerne og overvinde<br />
begrænsningerne. Testen er nærmere<br />
omtalt i en artikel i dette nummer<br />
af Psykolog Nyt.<br />
Tid og sted: Onsdag den 2. december<br />
2009: kl. 19.30-22.00. Dansk Psykolog<br />
Forening, Stockholmsgade 27,<br />
København Ø.<br />
På www.forskningsmetode.dk står<br />
der mere om arrangementerne og om<br />
vores aktiviteter i øvrigt.<br />
Tytte Hetmar<br />
Psykologisk Selskab for Forskningsmetodologi<br />
Ordinær generalforsamling<br />
Der indkaldes til selskabets ordinære<br />
generalforsamling mandag 25. januar<br />
2010 kl. 18.00. Sted: Dansk Psykolog<br />
Forening, Stockholmsgade 27, København<br />
Ø.<br />
Dagsorden ifølge vedtægterne. Generalforsamlingen<br />
vil blive efterfulgt af: 1.<br />
En let anretning med spise- og drikkevarer.<br />
2. Et medlemsarrangement ved Jan<br />
Ivanouw om: Introduktion til statistiske<br />
modeller latente variable. Se beskrivelsen<br />
på www.forskningsmetode.dk.<br />
Medlemmer har fri entré. Medlemskab<br />
(100 kr. for færdiguddannede og<br />
50 kr. for studerende) kan opnås ved<br />
arrangementet.<br />
Gorm Hetmar, formand<br />
Børneneuropsykologisk Selskab<br />
Generalforsamling<br />
Der afholdes generalforsamling i Børneneuropsykologisk<br />
Selskab 28. januar<br />
2010 kl. 10-16. Sted: Dansk Psykolog<br />
Forening, Stockholmsgade 27, Kø-<br />
38 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
benhavn Ø. Dagsorden udsendes først<br />
i det nye år.<br />
I forbindelse medgeneralforsamlingen<br />
vil der blive et fagligt indslag.<br />
Bestyrelsen<br />
I ØVRIGT<br />
CEKTOS<br />
Fagligt fyraftensmøde<br />
Center for Kognitiv Terapi og Supervision<br />
inviterer på grund af stor tilslutning<br />
endnu en gang til fagligt temamøde<br />
med videoen: ”Five approaches to<br />
Linda”, som vises på storskærm med<br />
efterfølgende faglig diskussion. Videoen<br />
omhandler den samme kvinde som<br />
”udsættes” for fem forskellige terapiretninger:<br />
Psykodynamisk terapi baseret<br />
på objekt-relation med Dr. James<br />
Masterson. Valgteori/realitetsterapi<br />
med Dr. William Glasser. Mulitmodal<br />
terapi med Dr. Arnold Lazarus. Affektiv<br />
Adfærdsterapi (Cognitive affective<br />
behaviour therapy) med Dr. Marvin<br />
Goldfried. Kognitiv adfærdsterapi med<br />
Dr. Frank Dattilio.<br />
Tid og sted: Torsdag 7. januar 2010<br />
kl. 18.00, Cektos, Gammel Kongevej<br />
178, 1. sal, Frederiksberg.<br />
<strong>Til</strong>melding: Arrangementet er gratis,<br />
men tilmelding er nødvendig senest<br />
4. januar 2010 på tlf. 55 73 48 49<br />
eller på info@cektos.dk.<br />
Pia Callesen<br />
Dansk Selskab for Compassion Focused<br />
Therapy (CFT)<br />
Om selskabet<br />
Vi henleder opmærksomheden på selskabet,<br />
stiftet i Århus 8. juni 2009. Formålet<br />
er at udbrede kendskabet til<br />
Compassion Focused Therapy (CFT)<br />
gennem etablering af kurser og workshops.<br />
Metoden er en del af den såkaldt<br />
tredje bølge inden for kognitiv terapi<br />
og har rødder i kognitiv adfærdsterapi,<br />
mindfulnesstræning, moderne neuropsykologi<br />
og neurovidenskab. Desuden<br />
er der inspiration fra psykody-<br />
namisk terapi og humanistisk psykologi.<br />
CFT er særlig rettet mod at facilitere<br />
selv-medfølelse og egenomsorg hos<br />
klienter, der i udpræget grad har tendens<br />
til at opleve skam og selvkritik.<br />
Skam og selvkritik vides i dag at spille<br />
en central rolle i udvikling og vedligeholdelse<br />
af en række lidelser og problemer:<br />
fx angst, depression, personlighedsforstyrrelse<br />
og PTSD.<br />
Selskabet er oprettet af Bodil Andersen,<br />
Else Hellesøe, Lena Isager, Merete<br />
Metz Mørch, Krista Strårup og Joanna<br />
Wieclaw. Man kan læse mere om selskabet<br />
på www.compassionatemind.dk.<br />
Else Hellesøe<br />
Jungforeningen, København/<br />
Forum for analytisk psykologi<br />
Foredrag om Frida Kahlo<br />
Foredrag v. jungian analyst (IAAP),<br />
Ph.D. Kathrin Asper over temaet: Frida<br />
Kahlo. The Expression of suffering<br />
in her art. Frida Kahlo levede sit liv<br />
som handicappet og ofte med store<br />
smerter. Hun kæmpede hele sit liv for<br />
at udtrykke og fastholde sin identitet<br />
som helt menneske. Som kvinde, kunstner,<br />
handicappet og smerteramt i ét.<br />
Foredraget vil bl.a. fokusere på, hvordan<br />
selvudfoldelse kan bidrage til evnen<br />
til at rumme fysisk og psykisk<br />
smerte.<br />
Foredraget holdes på engelsk og foregår<br />
torsdag 3. december 2009 kl. 19.30-<br />
21.30 i Kulturhuset Indre by, Charlotte<br />
Amundsens Plads 3, København K.<br />
<strong>Til</strong>melding, program og yderligere oplysninger<br />
på tlf. 38 81 66 81 samt på<br />
www.cg-jung.dk<br />
Tusse Weidlich<br />
Københavns Universitet<br />
Migrationsunge <strong>–</strong> deltagelse og<br />
demokrati<br />
Københavns Universitet inviterer til<br />
heldags forsknings- og praksisseminar<br />
1. december 2009. På seminaret vil der<br />
blive præsenteret forsknings- og udviklingsprojekter<br />
om og med unge fra
migrationsfamilier. Fokus vil være på<br />
udviklingsperspektiver for de unges<br />
deltagelse i demokratiske processer.<br />
Der vil være oplæg fra såvel forskere<br />
som ledere og unge fra udviklingsprojekter.<br />
Oplæggene spænder fra et stort EUprojekt,<br />
til prisbelønnede lokale initiativer.<br />
Temaer for oplæggene er blandt<br />
andet familiekontrakter, udsatte unges<br />
dannelse, kriminalpræventivt og demokratiopbyggende<br />
arbejde, børn af<br />
krigsramte familier, udsatte unges<br />
grænsefællesskaber og de unges overgang<br />
til arbejdsmarkedet.<br />
Tid og sted: 1. december 2009 kl.<br />
10.00-16.30 på Københavns Universitet,<br />
Annex B, Studiestræde 6, København<br />
K.<br />
Alle er velkomne. <strong>Til</strong>melding kan<br />
ske på www.migration.ku.dk senest 30.<br />
november 2009, hvor der kan hentes<br />
mere information og program for dagen.<br />
Mariane Hedegaard<br />
Dansk Selskab for Psykosocial Medicin<br />
og Sex & Samfund<br />
Seminar: Seksualiteten på sygehus<br />
Fyraftensseminar: Seksualitet er en væsentlig<br />
del af de fleste menneskers selvrapporterede<br />
livskvalitet og udgør desuden<br />
en velkendt ”raskhedsfaktor” ved<br />
kronisk eller livstruende sygdom. Alligevel<br />
er der tale om et både klinisk<br />
og videnskabeligt mørkeland. I dette<br />
fyraftensseminar vil oplægsholderne<br />
give eksempler på, hvordan seksualiteten<br />
kan indgå i sundhedsfaglig forskning<br />
og videregive konkrete erfaringer<br />
med ”hverdagssexologi” i en travl klinisk<br />
praksis.<br />
Program: Kl. 15.30: Velkomst og introduktion.<br />
Kl. 15.40: Sygdom og seksualitet<br />
<strong>–</strong> hvad, hvorfor og hvordan?<br />
ved Christian Graugaard. Kl. 16.00:<br />
Seksualitet i klinisk sygepleje ved Birgitte<br />
Schantz Laursen. Kl. 16.20: Seksualitet<br />
i medicinsk forskning ved Annamaria<br />
Giraldi. Kl. 17.00: At tale seksualitet<br />
med kræftpatienter, ved Niels<br />
Peter Agger. Kl. 17.20: At tale seksua-<br />
litet med hiv-smittede unge ved Tinne<br />
Laursen & Lotte Ø. Rodkjær. Kl. 17.40:<br />
At tale seksualitet med nyrepatienter<br />
ved Hanne Agnholt. Kl. 18.00: Opsamling.<br />
Tid: Onsdag 25. november 2009 kl.<br />
15.30-18.00. Sted: Psykiatrisk auditorium,<br />
Rigshospitalet, Henrik Harpestrengs<br />
Vej (opgang 61A), København.<br />
Målgruppe: Alle sundhedsprofessionelle.<br />
Fri adgang. <strong>Til</strong>melding anbefales<br />
dog af hensyn til forfriskninger,<br />
hurtigst muligt på ida@ucsf.dk.<br />
Ida Raun-Petersen<br />
Selskabet for Psykisk Forskning<br />
Foredragsaften<br />
Fredag 4. december 2009 kl. 19.00 holder<br />
selskabet et foredrag på engelsk af<br />
Dr. Aleksandra Klim fra Universitetet<br />
i Wroclaw, Polen, med titlen ”De hvirvlende<br />
bordes epidemi”. Klims forskningsområde<br />
er grænseområdet mellem<br />
videnskab og religiøs tro og forestillingsevnen.<br />
Dette grænseområde er<br />
opstået i forbindelse med menneskers<br />
forvisning om, at parapsykologiske fænomener<br />
eksisterer. Modernismen var<br />
den periode, hvor den offentlige interesse<br />
for paranormale fænomener var<br />
så intens, at nogle skribenter skrev om<br />
”de hvirvlende bordes epidemi”, og denne<br />
tendens nåede også Østeuropa.<br />
Foredraget finder sted i Psykoanalytisk<br />
Center, Løngangsstræde 37 B, 4. sal,<br />
København. Entré for ikke-medlemmer<br />
100 kr. Se www.parapsykologi.dk.<br />
Kaare Claudewitz<br />
Gestaltterapeutisk Forum i Danmark<br />
Medlemsmøde<br />
Cand.psych., specialist og supervisor i<br />
psykoterapi Ruth Skovgaard taler om<br />
”The Cape Cod Model”, en gestaltteoretisk<br />
tilgang til arbejdet med par, familier<br />
og organisationer.<br />
Cape Cod-modellen er udviklet gennem<br />
de sidste 30-40 år ved Gestalt Institute<br />
of Cleveland og Gestalt International<br />
Study Center (GISC) på Cape<br />
Cod, USA, af pionererne Sonja og Ed-<br />
Møder og meddelelser<br />
win Nevis samt Joseph Zinker. Modellen<br />
giver praktikeren værktøjer til at<br />
arbejde mere effektivt én-til-én samt<br />
med grupper og organisationer ud fra<br />
en række principper, som gennemgås.<br />
Tid og sted: Torsdag 14. januar 2010<br />
kl. 16-18, Psykologisk Institut, Aarhus<br />
Universitet, Jens Chr. Skous Vej 4, Århus<br />
C. Mødet er gratis for medlemmer<br />
af Gestaltterapeutisk Forum. For andre<br />
er prisen 50 kr.<br />
Ole Emig<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 39
Rubrikannoncer<br />
Pædagogiske Psykologers Forening<br />
40 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Kursus for psykologer 16.-18. marts 2010<br />
på Hotel Nyborg Strand<br />
Pædagogiske Psykologers Forening afholder fagligt kursus for psykologer 16.-18. marts 2010 på Hotel<br />
Nyborg Strand. Der udbydes tre kvalificerende spor til specialistuddannelsen samt et kursus målrettet<br />
mod ledergruppen. Ledelsessporet er for alle interesserede, også ikke-ledere.<br />
SPOR 1: At gå langs neuroaffektive broer, mens de bygges<br />
Underviser: cand.psych. Gitte Jørgensen, specialist i psykoterapi.<br />
Forventes godkendt til specialistuddannelsen på det tværgående modul: 3.99 med 12 timer.<br />
SPOR 2: Børnepsykologisk udredning i forhold til småbørn med udviklingsvanskeligheder<br />
Underviser: cand.psych. Helle Kjærsgaard, og cand.psych. Linda Spalding, specialist og supervisor<br />
i børnepsykologi.<br />
Forventes godkendt til specialistuddannelsen på børnemodulet: 5.3 med 12 timer.<br />
SPOR 3: Supervision<br />
Underviser: cand.psych. Benedicte Schilling, specialist i børnepsykologi<br />
Godkendt til specialistuddannelsen på det tværgående modul: 3.2 med 12 timer.<br />
LEDELSESSPORET<br />
Udbydes med 12 timer - ikke medtællende i specialistuddannelserne:<br />
Tirsdag: FORVENTNINGER TIL LEDERSKAB I EN REFORMTID<br />
Underviser: Dorthe Pedersen, Lektor Ph.d., CBS<br />
Onsdag: SAMSTEMTE LEDELSESSTYSTEMER<br />
Underviser: Per Bo Nørgaard Andersen, Kontorchef, HR Organisation og Ledelse Midtlab.<br />
FÆLLES FOR ALLE<br />
Torsdag: DEN FEMTE REVOLUTION <strong>–</strong> SJÆLEN ER DØD, HJERNEN LEVE!<br />
Ved Lone Frank, forfatter, journalist, kommentar og foredragsholder<br />
ALMENT<br />
Det faglige er i højsædet, men det er kursusledelsen magtpåliggende også at sikre, at det kollegiale bliver<br />
tilgodeset. Vi afholder derfor traditionen tro onsdag aften en fest, hvor man til fulde vil kunne nyde<br />
kursusejendommens muligheder sammen med kolleger og venner.<br />
KURSUSPRIS<br />
Fuld kursuspakke alt inklusive 4.900 kr. ekskl. moms, 6.125 kr. inkl. moms.<br />
Kursusafgift uden kost og logi 2.600 kr. ekskl. moms, 3.250 kr. inkl. moms.<br />
Se flere priser på vores hjemmeside.<br />
INFO & TILMELDING<br />
For program, uddybning af indhold og tilmelding <strong>–</strong> se foreningens hjemmeside www.skolepsykolog.dk<br />
Kontakt venligst foreningen for fremsendelse af program eller yderligere oplysninger.<br />
Pædagogiske Psykologers Forening<br />
Dansk Psykolog Forening<br />
Stockholmsgade 27<br />
2100 København Ø<br />
Sekretær: Vibeke Hjulmand<br />
Telefon: 35 25 97 25, mail: ppf@dp.dk<br />
FAGLIGT<br />
KURSUS
v/psykologerne Lene Iversen, Peter Rasmussen, Lone Husby og psykiater Bodil Andersen<br />
<strong>Til</strong> psykologer og læger:<br />
Ny 2-årig grunduddannelse i<br />
kognitive behandlingsformer<br />
Kognitiv Center Fyn tilbyder ny<br />
uddannelse til voksenområdet<br />
Vi er et behandlings- og kursussted med årelang og meget bred<br />
erfaring inden for kognitive uddannelser. Nu inddrager vi elementer<br />
fra 3. generations kognitiv terapi: Mindfulness, ACT, Compassionate<br />
Mind og metakognitiv terapi.<br />
Læs mere om kursusindhold, tilmelding og andre praktiske oplysninger<br />
www.kognitivcenterfyn.dk<br />
Tid: 30/8 2010 - 8/6 2012.<br />
Undervisere: Psykologerne og godkendte specialister i psykoterapi<br />
og supervision Lene Iversen, Peter Hørslev Rasmussen og Lone<br />
Husby og speciallæge i psykiatri, Master of Science i kognitiv terapi<br />
fra Oxford University, Bodil Andersen.<br />
<strong>Til</strong>melding: Sidste frist 1. maj 2010.<br />
Sundhedsstyrelsens pointerer i sit referenceprogram vigtigheden<br />
af, at Kognitiv adfærdsterapi indgår som et behandlingstilbud til<br />
ikke-psykotiske lidelser.<br />
Møblerede lokaler til leje<br />
på dagsbasis<br />
30 m fra Nørreport Station, Kbh.K.<br />
Velegnet til fx.samtale,coaching mv.<br />
Se mere:<br />
www.klinikudlejning.dk<br />
København K<br />
Lyse lokaler til leje<br />
ved Nørreport St.<br />
www.n41.dk<br />
København<br />
centrum<br />
Psykologerne<br />
Vesterbrogade 62 (ca. 50<br />
psykologer tilknyttet)<br />
udlejer møblerede lokaler<br />
til samtaleterapi.<br />
Adgang til køkken/venterum.<br />
Husleje (inkl. varme, lys og<br />
rengøring) fra ca. 500 kr.<br />
til 1100 kr. pr. md. for én<br />
hverdag pr. uge.<br />
H.C. Hansen<br />
tlf. 23 60 84 83<br />
Rubrikannoncer<br />
v/psykologerne Lene Iversen, Peter Rasmussen, Lone Husby og psykiater Bodil Andersen<br />
Mindfulness Baseret Kognitiv<br />
Terapi / Stressreduktion<br />
Trin 3 <strong>–</strong> Opfølgning<br />
Toscana uge 23 i 2010<br />
Kognitiv Center Fyn udbyder nu<br />
Opfølgningskursus på Mindfulness-træneruddannelser<br />
i Toscana, Italien<br />
Kurset vil give deltagerne mulighed for:<br />
1. At få supervision og vejledning ifht. arbejde m. egen praksis,<br />
individuel <strong>–</strong> og gruppebehandling.<br />
2. Inspiration til videreudvikling af Mindfulness.<br />
3. Introduktion til Compassionate Mind Training, et af de nyeste<br />
områder inden for 3. generations kognitiv-adfærdsterapi, hvor<br />
Mindfulness indgår som en væsentlig del.<br />
4. Mulighed for at møde og erfaringsudveksle m. kolleger.<br />
Tidspunkt: 5/6 - 12/6 2010 med fly fra Kastrup.<br />
Sted: Hotel/landsted Fattoria Montelucci, beliggende i hjertet af<br />
Toscana.<br />
Undervisere: Psykologerne og godkendte specialister i psykoterapi<br />
og supervision Lene Iversen og Peter Hørslev Rasmussen og speciallæge<br />
i psykiatri, Master of Science i kognitiv terapi fra Oxford<br />
University, Bodil Andersen.<br />
Vi har intensive kurser i Mindfulness Meditation og mange års erfaring<br />
ifht. at udbyde trænerkurser i Mindfulness, bl.a. på Kreta.<br />
Pris: 17.440 kr. inkl. fly, enkeltværelse, fuld forplejning, forsikringer.<br />
<strong>Til</strong>melding: Sidste frist 1. februar 2010.<br />
For tilmeldingsprocedure og yderligere oplysninger om kurset <strong>–</strong> se<br />
www.kognitivcenterfyn.dk eller kontakt sekretær Yvonne på tlf.<br />
51 24 04 50, yw@kognitivcenterfyn.dk, tlf. tid onsdag og fredag<br />
kl. 9-13.<br />
Kurset forventes godkendt af Praktiserende Lægers Efteruddannelsesfond.<br />
TERAPILOKALE<br />
Lyngby<br />
Lyst og venligt møbleret lokale<br />
i klinik i Lyngby centrum<br />
m. adgang til køkken mv.<br />
udlejes 1-2 dg./uge.<br />
Helge Jacobsen<br />
2811 4636 eller<br />
mail@helgejacobsen.dk<br />
I centrum af Roskilde<br />
Lyse lokaler til leje i<br />
psykologfællesskab.<br />
Ring og hør mere<br />
Inge Jensen: 23 30 31 86<br />
Åse Wintlev: 22 44 33 85<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 41
Rubrikannoncer<br />
Institut for Kunstterapi<br />
Lær at bruge kunstterapien<br />
i dit arbejde som behandler<br />
Dette årskursus, på i alt 12 dage, er et metodekursus i kunstterapi<br />
for behandlere.<br />
Hvis du arbejder som behandler og gerne vil bruge de kreative<br />
processer sammen med dine klienter, fordi ord ikke altid slår til,<br />
så vil du på dette kursusforløb stifte bekendtskab med mange af<br />
kunstterapiens forskellige metoder.<br />
Kurserne vil være en vekslen mellem oplæg, metodelære, afprøvning<br />
af metoder, samt supervision.<br />
Vi vil arbejde med emner som:<br />
- Hvordan kan man aktivt støtte klienter til at bruge kreative udtryk,<br />
vel vidende hvad metoderne sætter i gang i den psykologiske<br />
udvikling.<br />
- Hvordan kan man bruge kunstterapien til udvikling af klientens<br />
ressourcer.<br />
- Hvilke metoder egner sig til jeg-svage personer og hvilke metoder<br />
til jeg-stærke personer.<br />
- Hvordan starter man en kunstterapeutisk proces.<br />
- Hvad skal man vide, hvis man bruger kreative udtryksformer i<br />
psykiatrisk arbejde.<br />
- Hvordan kan man bruge billederne sammen med klienten.<br />
- Hvordan kan man veksle mellem symbolske og konkrete samtalemåder.<br />
- Hvordan kan man bruge de kreative udtryksformer i forhold til<br />
klientens forsvar.<br />
- Hvordan kan man som behandler selv bruge de kreative udtryksmåder<br />
til bearbejdelse af klientindtryk.<br />
Årskurset består af 4 internatkurser på hver 3 dage.<br />
Forudsætning for deltagelse:<br />
Som deltager skal du have et arbejde som behandler, samt have<br />
mulighed for at anvende de kunstterapeutiske redskaber i din<br />
praksis imellem kursusperioderne, med henblik på supervision<br />
på efterfølgende kursusmodul.<br />
Undervisere:<br />
Fast underviser er cand.psych. Vibeke Skov, leder af Institut for<br />
kunstterapi.<br />
Oplægsholdere vil være instituttets faste undervisere.<br />
Dato i 2010: 25.-27. maj, 3.-5. august, 19.-21. oktober, 30. november-2.<br />
december.<br />
Pris for alle 4 moduler: 15.000,- kr.<br />
Overnatning og forplejning: 4.000,- kr.<br />
Depositum på 3.000,- kr. betales efter bekræftelse på tilmelding.<br />
Ansøgning kan fås ved henvendelse til:<br />
Institut for Kunstterapi, Engelsholmvej 10, 7182 Bredsten eller:<br />
kunstterapi@kunstterapi.dk eller www.kunstterapi.dk<br />
42 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Kreds Frederiksborg<br />
afholder kursus med<br />
Børne- og ungdomspsykiater<br />
SØREN HERTZ:<br />
På udkig efter uanede udviklingsmulig heder <strong>–</strong><br />
konteksternes betydning for<br />
undersøgelses- og behandlingsarbejde<br />
Kursusdagen:<br />
I den moderne kultur bliver problemer reduceret ind i en meget<br />
individuel forståelsesramme. På denne temadag bliver adfærd<br />
forstået som kommunikation og dermed som invitationer til andre.<br />
Det afgørende bliver dermed, hvordan vi forstår invitationerne<br />
og dermed skaber kontekster, hvor vi sammen med de afgørende<br />
personer i børnenes og de unges liv kan få øje på alvoren i<br />
det problematiske <strong>–</strong> men også det, der ligger ved siden af og det,<br />
der kan åbne for nye perspektiver og dermed nye handlemuligheder.<br />
Børn og unge handler ud fra deres forudsætninger og deres<br />
måder at forstå det, der er sket i deres liv og deres tro på fremtiden,<br />
derfor er der brug for, at vi sammen skaber en ny narrativ<br />
ramme for det, der er sket, og det, der er på vej til at skulle udvikle<br />
sig. De alvorligste psykiatriske symptomer må mødes med<br />
”uhelbredelig” optimisme og en tro på, at vi midt i alvoren kan få<br />
øje på det, som kan hjælpe alle videre <strong>–</strong> på måder, hvor alle får<br />
mulighed for at tage vigtig erfaring og lærdom med sig.<br />
Der er i disse år et stort ønske om at fritage for skyld, men risikoen<br />
er, at vi i vores bestræbelser for at fritage for skyld reducerer<br />
vores nysgerrighed efter sammenhænge og efterlader den enkelte<br />
med oplevelsen af individuel sygdom.<br />
Dagen vil pendulere mellem oplæg og drøftelser samt fremlæggelse<br />
af video og andre samtaleforløb. Den vil bygge oven på<br />
moderne teorier og forskningsresultater relateret til hjerneforskning<br />
og udviklings- og tilknytningsteori.<br />
Underviser:<br />
Søren Hertz, børne- og ungdomspsykiater. Arbejder i Psyk-<br />
Centrum i Hillerød, et psykologisk-psykiatrisk team. Forfatter til<br />
”Børne- og ungdomspsykiatri <strong>–</strong> nye perspektiver og uanede muligheder”.<br />
Tid: Fredag d. 29. januar 2010 kl. 9.00-15.30.<br />
Sted: Kedelhuset, Fredensvej 12 B, 3400 Hillerød.<br />
Kursusgebyr: 550,00 inkl. en sandwich, frugt, kaffe og te.<br />
Deltagerkreds: Medlemmer af DP, med arbejdsplads i Kredsen.<br />
Øvrige medlemmer skal spørge kassereren om stand-by plads.<br />
De fordeles efter først-til-mølle princippet.<br />
<strong>Til</strong>melding: Senest d. 8. januar 2010 til kasserer Britta Hartmeyer,<br />
Hostrupvej 17, 3400 Hillerød. Mail: hmeypsych@gmail.com<br />
med angivelse af fulde navn, medlemsnummer og adresse. <strong>Til</strong>meldingen<br />
gælder først, når indbetalingen er registreret på kontonr:<br />
0400 4012353931, Lån og Spar Bank.<br />
Karen Bering, formand for kredsens styrelse
Organisationspsykologisk Selskab<br />
Mindfulness i<br />
organisationspsykologien?<br />
Stand-up arrangement med fokus på, hvilke perspektiver og muligheder<br />
mindfulness åbner inden for det organisationspsykologiske<br />
praksisfelt i København onsdag d. 9. december 2009 kl.<br />
17.00-20.00. Oplægsholdere er cand.pæd. Helle Øbo, direktør i<br />
”Dialog mod Vold” og cand.psych. Jens Bregengård, selvstændig<br />
organisationspsykolog.<br />
Formålet med arrangementet er at diskutere, hvilke perspektiver<br />
og muligheder mindfulness åbner inden for det organisationspsykologiske<br />
praksisfelt fx i forbindelse med ledelsesudvikling.<br />
Mindfulness baseret kognitiv terapi er en nyere metode inden for<br />
den kognitive tradition, som har vist gode resultater i behandling<br />
af fx depression, misbrug, aggression, angst og stress. Metoden<br />
har derfor vundet stor udbredelse inden for klinisk og pædagogisk<br />
praksis, men hvad kan mindfulness bidrage med inden for<br />
organisationspsykologien?<br />
Mindfulness defineres som evnen til at være bevidst nærværende<br />
i det aktuelle øjeblik. Altså at kunne fokusere på det, der faktisk<br />
sker her og nu frem for på tanker om fortid og fremtid. Mindfulness<br />
skaber fleksibilitet i tænkningen og forbedrer muligheden<br />
for at styre opmærksomheden. Eftersom det er tankerne, der skaber<br />
vores følelsesmæssige reaktioner, kan denne kontrol hjælpe<br />
os til at få styr på vrede, bekymringer, selvbebrejdelser og modgang.<br />
Det kan hjælpe til at holde fokus på intentioner, mål og opgaver,<br />
da man bliver bedre til ikke at lade sig rive med af tanker,<br />
følelser og impulser.<br />
I mindfulness træner man en bevidst opmærksomhedskontrol,<br />
bl.a. med <strong>udgang</strong>spunkt meditations- og yogateknik. Målet er at<br />
opnå så stor tilstedeværelse i nuet som muligt. Metoden virker,<br />
da træningen udvikler en ”metakognitiv” opmærksomhed, dvs.<br />
man lærer at observere tankeprocesserne, mens de foregår i stedet<br />
for at identificere sig med tankeprocesserne. Gennem træningen<br />
bliver man opmærksom på egne automatiske vaner i tænkningen.<br />
Dette giver en bedre mulighed for at vælge, hvordan<br />
man vil møde ydre begivenheder og relationer.<br />
Arrangementet indeholder korte oplæg, afprøvning af metoder<br />
og fælles diskussion af muligheden for anvendelse inden for organisationspsykologien.<br />
Undervejs vil der blive serveret lidt at spise og drikke.<br />
Mødet koster 150 kr. for medlemmer af Organisationspsykologisk<br />
Selskab og 400 kr. for øvrige. For ikke-medlemmer kan det <strong>–</strong><br />
såfremt du er medlem af Dansk Psykolog Forening <strong>–</strong> anbefales at<br />
blive medlem af vores selskab. Prisen for medlemskab er 250 kr.<br />
og arrangementet således kun 150 kr. <strong>Til</strong>melding og betaling sker<br />
over vores web shop, som findes på hjemmesiden<br />
www.osidp.dk senest torsdag d. 2. december 2009 <strong>–</strong> Husk at angive<br />
medlemsnummer ved tilmeldingen.<br />
Adressen er Dansk Psykolog Forening, Stockholmsgade 27,<br />
2100 København Ø.<br />
NB! Begrænset deltagerantal.<br />
Rubrikannoncer<br />
Supervisionsgruppe<br />
Er du på vej mod autorisation, men mangler den<br />
eksterne supervision?<br />
Supervisionsgruppe på systemisk og narrativt<br />
grundlag søger psykologer.<br />
Supervisionen foregår centralt i København og er<br />
fordelt på 20 fredag formiddage fra starten af 2010.<br />
Supervisor: Autoriseret psykolog Jacob Mosgaard.<br />
Pris: 20.000 kr. for 60 timer.<br />
Henvendelse:<br />
51 64 14 99 eller jm@jacobmosgaard.dk<br />
Læs mere om gruppen og om mig på:<br />
www.jacobmosgaard.dk<br />
Psykiatrisk Center Sankt Hans<br />
Center for Kognitiv Terapi<br />
Videregående 2 årig uddannelse<br />
i kognitiv adfærdsterapi<br />
2010-2011<br />
Programmet indeholder 10 workshops a 2 dage samt<br />
afsluttende workshop. Desuden 80 timers supervision,<br />
herunder 20 timers feedback på egen stil.<br />
Uddannelsen omfatter også en skriftlig opgave.<br />
Undervisere<br />
Christine Padesky, ph.d. Center for Cognitive Therapy,<br />
L.A. Christine Barrowclough, ph.d. Professor. Manchester<br />
University, Paul Salkovskis ph.d. Clinical Director,<br />
Centre for Anxiety Disorders and Trauma, London,<br />
Lennart Holm, klinikchef, CEKTOS<br />
Jørn Lykke, overlæge, Irene Oestrich, Ph.d. adj. professor.<br />
Supervisorer<br />
Jørn Lykke, Irene Oestrich, Lennart Holm.<br />
Et omfattende program med datoer kan ses på Psykiatrisk<br />
Center Sct. Hans hjemmeside, der tages dog<br />
forbehold for ændringer.<br />
Ansøgningsskema samt yderligere information kan<br />
rekvireres hos Nette.El.Sammaa@shh.regionh.dk<br />
Lokale udlejes:<br />
Lyst, møbleret lokale<br />
ledigt 3 dage ugentligt<br />
på delebasis med psykolog<br />
Marianne Schmiegelow<br />
Speciallæge, dr.med.<br />
Mobil: +45 28 49 02 57<br />
Terapilokale til leje<br />
2-3 dage om ugen.<br />
Centralt, Strøget, Kbh.<br />
Tlf.: 30 25 90 18<br />
Mail: miramira@tiscali.dk<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 43
Nordic Interventions<br />
Rubrikannoncer<br />
Kurser<br />
Forår 2010<br />
Haim Omer 28 - 29 Jan 2010<br />
Børn og unge med akutte adfærdsproblemer<br />
<strong>–</strong> hvordan kan forældre og lærere håndtere det?<br />
Et 2-dages seminar med Haim Omer, professor i psykologi på Tel Aviv universitet<br />
Børn og unge der øver vold, trusler eller selvdestruktiv adfærd, og som tilsyneladende ikke lader sig påvirke af hverken forældre, lærere eller<br />
pædagoger, kan let bringe os i følgende dilemma: Skal barnet forstås og anerkendes eller skal barnet “sættes på plads”? Ofte veksler forældre og<br />
lærere mellem disse tilgange uden held til at ændre barnets adfærd, men risikerer herved tværtimod at skabe en eskalation af adfærden. Professor i<br />
psykologi Haim Omer og hans kolleger fra Tel Aviv Universitet har udviklet en unik 3. vej ud af dilemmaet. En vej til en etisk acceptabel og konstruktiv<br />
form for autoritet, der trækker på hans koncepter “ikke-voldelig modstand” og “forældre/lærer-tilstedeværelse”.<br />
På workshoppens første dag præsenteres principperne og metoderne i arbejdet med “ikke-voldelig modstand” og forøgelsen af tilstedeværelse i<br />
barnets liv og på andendagen præsenteres den nyeste udvikling indenfor feltet. Haim vil demonstrere tilgangen ved live supervision.<br />
Seminaret vil bl.a. introducere: Basale teknikker som kan forøge lærer- og forældretilstedeværelse. Måder at mobilisere netværk på, og træning i<br />
metoder til forebyggelse af konflikteskalering og vold. Kurset henvender sig til lærere, psykologer, familiebehandlere og andre professionelle, der<br />
direkte eller indirekte forholder sig til børn og unge og deres familier. Hvis du ønsker at møde en metode, der virker i arbejdet med udadreagerende<br />
børn og unge og at komme hjem fra en workshop med masser af inspiration og nye muligheder, er dette årets seminar i 2010. Vel mødt på LO<br />
Skolen, Helsingør, 28-29. januar 2010.<br />
Enkeltværelse: kr. 4.950,00, inkl. middag. Dobbeltværelse: kr. 4.675,00, inkl. middag. Uden indkvartering: kr. 3.900,00. Priserne er ex. moms.<br />
Asen Fonagy 25 - 26 Mar 2010<br />
Mentaliseringsbaseret terapeutisk arbejde med børn, voksne og familier<br />
En to dages workshop med Peter Fonagy og Eia Asen<br />
Peter Fonagy og Eia Asen vil præsentere den nyeste udvikling af mentaliseringsbaserede modeller for terapeutisk arbejde med børn, voksne og<br />
familier på en to-dages workshop i marts 2010 i Helsingør. Der vil blive arbejdet praksisnært med mentalisering gennem præsentationer, konkrete<br />
eksempler og rollespil. Vil du blive klogere på mentaliseringsprocesser i et pragmatisk perspektiv, så deltag i denne fantastiske workshop i marts<br />
2010.<br />
Mentaliseringsbaseret terapi (MBT) er udviklet udfra tilknytnings- og psykodynamiske begreber og ideer. Den har et stærkt relationelt fundament<br />
<strong>–</strong>ligesom den systemiske tilgang- og denne workshop præsenterer en nytænkende måde at skabe bro mellem “det indre” og “det ydre”. Det teoretiske<br />
grundlag for MBT vil blive gennemgået, og rationalet bag tilgangen vil blive forklaret. Der eksisterer nu manualiserede versioner af både MBT<br />
og MBFT (mentaliseringsbaseret familieterapi) og disse vil blive præsenteret og eksemplificeret ved mange kliniske vignetter og videooptagelser.<br />
På de to dage vil der blive lagt vægt på den pragmatiske anvendelse af tilgangen, både individuelt og i en familiekontekst. Underviserne ønsker at<br />
udbrede deres overbevisning om, at et fokus på mentalisering, eller i det mindste som et perspektiv i en række terapeutiske interventioner, er hjælpsomt,<br />
både i forhold til at øge effektiviteten i mange psykosociale behandlingsformer, og i forhold til at reducere riskoen for negative reaktioner på<br />
terapi. Programmet er lagt med en vekslen mellem teoretiske præsentationer, videocases og demonstrationer i praksis. Vi håber på at se dig på LO<br />
Skolen, Helsingør, 25-26. marts 2010.<br />
Dobbeltværelse: kr. 4.575,00. Enkeltværelse: kr. 4.850,00. Uden indkvart.: kr. 3.800,00. Uden indkv. med middag: kr. 4070,00. Priserne er ex. moms.<br />
44 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
Priser fra 3.900,-<br />
Priser fra 3.800,-<br />
Få pladser tilbage Kursusforløb med Eia Asen på Marlborough, London<br />
Mere info og tilmelding på www.nordicinterventions.com
Supervisionsgruppe i Århus<br />
- - for psykologer mhp. autorisation<br />
Der ydes supervision indenfor områderne:<br />
- børn, unge og voksne<br />
- kliniske samtaler<br />
- udredningsopgaver<br />
Supervisor: cand.psych.aut. Tanja Gjerlev Andersen. Har<br />
erfaring fra bl.a. PPR, Børne- og Ungdomspsykiatrien samt<br />
privat praksis. Anvender metoder fra systemisk, narrativ og<br />
kognitiv tradition. For yderligere information se:<br />
www.familiepsykologerne.info<br />
10 fredage kl. 8.30-15.00 med opstart d. 29/01-2010.<br />
<strong>Til</strong>meldning senest d. 15/01-2010<br />
60 timer i gruppe med max 5 psykologer.<br />
Pris: 18.500. Kan evt. betales i rater.<br />
Medlem af Dansk Psykolog Forening<br />
Familiepsykologerne, Eckersbergsgade 27, 2. sal 8000 Århus C<br />
KROPPENS PULS PULS<br />
workshop workshop med psykolog Henrik Henrik Juul Juul<br />
og kropsterapeut kropsterapeut Heather Smith Smith<br />
4.-6. DECEMBER 2009, 2009, ALLÉGADE 8, FREDERIKSBERG 8, FREDERIKSBERG C C<br />
Krop- og essensintegrerende psykoterapi psykoterapi<br />
kombineret med Visionary KranioSakral Terapi Terapi<br />
Træn din evne til til at at forstærke den den terapeutiske eekt effekt af af<br />
meditativ tilstedeværelse, ststilhed, ilhed, sansning og og berøring.<br />
Klientens subtile signaler transmitte transmitteres res til os bl.a. via via billeder,<br />
kropsfornemmelser og og energetiske vibrationer.<br />
Du lærer at erkende og og anvende dette dette <strong>–</strong> i <strong>–</strong> normal i normal forstand forstand <strong>–</strong> tavse <strong>–</strong> tavse<br />
sprog.<br />
Læs mere på på www.body-essence.dk/aktuelt<br />
Yderligere oplysninger og og tilmelding:<br />
info@body-essence.dk eller tlf. 24 40 40 75 75 88 88 /28 /28 84 84 16 16 25 25<br />
Byens<br />
Psykologer<br />
www.byenspsykologer.dk<br />
Veletableret psykologklinik<br />
på H.C. Andersens Boulevard<br />
udlejer lokaler fra kr. 800-1500,- pr. dag/måned.<br />
Mulighed for grupper/kurser.<br />
Stort venteværelse, køkken og to toiletter.<br />
Mulighed for indretning af lokale.<br />
Carina L. Kruse: 30 66 66 30/mail: kimca@mail.dk<br />
Michala Schmidt: 51 51 30 24/mail: ms@michalaschmidt.dk<br />
Rubrikannoncer<br />
Center for Kognitiv Terapi & Supervision<br />
Supertilbud <strong>–</strong> Køb 4 workshops<br />
<strong>–</strong> betal kun for 3!<br />
Mesterklasse i Kognitiv Terapi 2010 består af de største internationale<br />
navne inden for kognitiv terapi:<br />
Den 15. & 16. januar<br />
Professor Willem Kuyken<br />
”Collaborative CBT Case Conceptualization”<br />
(Sagsformulering sammen med klienten)<br />
Kuyken er medforfatter <strong>–</strong> sammen med bl.a. Chris Padesky <strong>–</strong><br />
til en udvidet og ny konceptualisering i kognitiv terapi.<br />
Han arbejder målrettet med at sammenholde forskning og<br />
klinisk praksis.<br />
Den 4. & 5. februar<br />
Dr. Emily Holmes<br />
”The use of imagery in CBT” (Brug af visualisering i kognitiv terapi)<br />
Holmes er ekspert inden for brugen af visualisering bl.a. i arbejdet<br />
med traumer og PTSD. Hun har skrevet flere banebrydende bøger<br />
inden for sit felt.<br />
Den 25. & 26. marts<br />
Dr. Robert Leahy<br />
”Resistance in the Therapeutic Relationship and Treatment Resistant<br />
Anxiety” (Modstand i kognitiv terapi)<br />
Leahy har skrevet og redigeret over 50 bøger om kognitiv terapi og<br />
er i øvrigt formand for the International Association for Cognitive<br />
Psychotherapy. Han har senest modtaget the Aaron T. Beck Award<br />
for Outstanding Contributions in Cognitive-Behavioral Therapy.<br />
Den 21. & 22. april<br />
Dr. Christine Padesky<br />
”NEW Paradigm for CBT of Personality Disorders.”<br />
Christine Padesky anses for at være, vel nok, verdens førende<br />
kognitive psykolog. Hun har gennemført over 300 workshops.<br />
Workshoppen arrangeres i samarbejde med Psykiatrisk Center Sct.<br />
Hans og finder sted i centrets Kursal, Roskilde.<br />
Praktiske oplysninger: <strong>Til</strong>meld dig inden den 4. jan. 2010 og få<br />
4 workshops og supervision for kun 3 stks pris supervision. Dvs. i<br />
alt 8 dages workshop for 12.000 kr. (+ 2 X 3 timers supervision)<br />
inkl. al forplejning. Enkelte workshops 4500 kr. pr. stk. Padesky dog<br />
5000 kr.<br />
Mesterklassen er godkendt som specialistuddannelse under<br />
Dansk Psykolog Forening og Dansk Psykiatrisk Selskab, og supervisorer<br />
er specialister under DP.<br />
Mesterklassen (bortset fra Padesky) finder sted hos CEKTOS København:<br />
Center for Kognitiv Terapi og Supervision, GL. Kongevej 178,<br />
1. sal, 1850 Frb. C, kl. 9-16.<br />
Er du deltager på CKTs 2-årige uddannelse 2010-11 på Psykiatrisk<br />
Center, Sct. Hans, kan du deltage i de tre workshops med Kuyken,<br />
Holmes og Leahy for kr. 3000,- pr. stk. Husk ved tilmelding at anføre,<br />
at du deltager på CKTs uddannelse.<br />
<strong>Til</strong>melding: Skriv info@cektos.dk eller ring 55 73 48 49.<br />
Læs mere www.cektos.dk<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 45
Rubrikannoncer<br />
Generationsskifte i Psykologhuset Strøget<br />
3 andele er ledige i klinikfællesskab i Århus til overtagelse fra den<br />
1.12.2009 eller efter aftale.<br />
Dejlige, herskabelige lokaler danner rammen om klinikfællesskabet,<br />
som har eksisteret i 9 år. Lejemålet på 178 m 2 (momsfri leje) har 5<br />
klinikrum, stort venteværelse, køkken, frokostrum, mv.<br />
Da 3 af de 4 nuværende faste psykologer i huset rejser inden for det<br />
næste halve år, er der mulighed for nyskabelse, indflydelse og medbestemmelse<br />
i forhold til, hvem der skal være dine kommende kollegaer.<br />
Andelen, der er ledig til overtagelse senest pr. 1.3.2010, er<br />
nu nedsat 25 %!<br />
Yderligere oplysninger:<br />
Leif Grundahl, tlf. 87 54 08 20 (arb.) el. 87 88 50 10 (privat).<br />
Søndergade 1b, 1. tv, 8000 Århus C,<br />
www.psykologhusetstroeget.dk<br />
SUPERVISIONSGRUPPE ÅRHUS<br />
Første gang 5. februar 2010. 60 timer fordelt over 10 fredage.<br />
Vi arbejder med sprog, krop og tegning bl.a. med <strong>udgang</strong>spunkt i narrativ teori og<br />
metode.<br />
Læs mere på www.psykologkirsten.dk<br />
Susanne Mathiasen Kirsten Børsting<br />
Cand.psych. Cand.pæd.psych.<br />
Specialist i børnepsykologi Autoriseret<br />
Supervisor i børnepsykologi på specialistniveau Efteruddannet ved Maggie Carey,<br />
Efteruddannet ved Specular i Århus Adeleide Narrative Therapy<br />
Center<br />
Tlf.nr. 2360 9516 Tlf.nr. 5056 9932<br />
susannemathiasen@hotmail.dk kirsten@psykologkirsten.dk<br />
Mandlig psykolog søger praksisfællesskab<br />
Haves: Enepraksis med CVR-nr, klienter, konsulent- og undervisningsarbejde.<br />
Særlige interessefelter: Klienter med kroniske smerter, stress og depression.<br />
Jeg arbejder integrativt, herunder med hypnose og storytelling.<br />
Ønskes: Praksisfællesskab med en eller flere andre psykologer, gerne nord<br />
for København.<br />
Billetmrk. 21112009<br />
(Dansk Psykolog Forening)<br />
46 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
GODKENDTE<br />
SPECIALISTER<br />
Nedenstående er godkendt som specialist og supervisor<br />
på Specialistuddannelsesudvalgets møde 12. november<br />
2009<br />
Specialist i psykoterapi<br />
Beatrice Brockdorff<br />
Christine Eckhardt-Hansen<br />
Karen Skaaning Ellerbæk<br />
Lisbeth Elmann<br />
Susanne Gaun<br />
Birgitte Dahl Jeppesen<br />
Hanne Nielsen<br />
Rikke Kildevæld Simonsen<br />
Hanne Sørensen<br />
Arendse Stensgaard van der Vliet-von Trotsenbury<br />
Specialist i børneneuropsykologi<br />
Gitte Westerskov Schøsler<br />
Specialist i arbejds- og organisationspsykologi<br />
Pernille Dall Brandt<br />
Specialist i neropsykologi<br />
Bjarne Pedersen<br />
Specialist i pykotraumatologi<br />
Nancy Jacobsen<br />
Supervisor i pykoterapi<br />
Vagn Banggaard *<br />
Pernille Holt Larsen<br />
Julia Charlotte Sandros<br />
* tidligere godkendt som specialist
NåR Du søgeR job<br />
Ved forhandling af løn i nyt job af sekretariatet bedes henvendelse<br />
foregå til forhandling@dp.dk.<br />
Henvendelse før ansættelse bør derimod foregå via telefon<br />
35 26 99 55 eller på dp@dp.dk<br />
Stillinger i Psykolog Nyt<br />
Løn og ansættelsesvilkår er kun delvist bestemt ved overenskomst<br />
eller lov. Det er derfor vigtigt, at Dansk Psykolog<br />
Forening ved rådgivning eller forhandling kan varetage psykologernes<br />
fælles og individuelle interesser. Foreningen har<br />
visse regler for, hvornår og på hvilke betingelser medlemmer<br />
kan tiltræde i psykologstillinger. Stillingsannoncerne<br />
er derfor mærket, og mærkerne betyder følgende:<br />
Der skal altid rettes henvendelse til sekretariatet/tillidsrepræsentanten,<br />
hvis du har fået tilbudt<br />
ansættelse i denne stilling. Du skal fortælle arbejdsgiveren,<br />
at lønnen skal forhandles af Dansk<br />
Psykolog Forening. Hvis du tiltræder stillingen uden at have<br />
kontaktet Dansk Psykolog Forening eller imod foreningens<br />
anbefaling, kan det medføre eksklusion af foreningen. Du<br />
må heller ikke opsige din nuværende stilling, før Dansk Psykolog<br />
Forenings forhandling er afsluttet.<br />
Hvis du er i besiddelse af særlige kvalifikationer,<br />
fx autorisation eller specialistuddannelse, eller<br />
har særlig lang eller relevant erfaring inden for<br />
stillingsområdet, skal du rette henvendelse til<br />
Dansk Psykolog Forening/tillidsrepræsentanten, så vi kan<br />
forhandle tillæg til stillingen. Du må altså ikke opsige din<br />
nuværende stilling, før en forhandling er afsluttet.<br />
Der er tale om en privat ansættelse, og du bør<br />
rådføre dig med Dansk Psykolog Forening om<br />
løn og ansættelsesvilkår. Er stillingen dækket af<br />
en overenskomst, vil dette fremgå af annoncen,<br />
ellers skal løn og ansættelsesvilkår forhandles individuelt.<br />
Du er i begge tilfælde velkommen til at indsende et kontraktudkast<br />
til os. Er der ikke overenskomst, skal du selv<br />
forhandle løn og øvrige ansættelsesvilkår. Du er i begge tilfælde<br />
velkommen til at søge rådgivning i Dansk Psykolog<br />
Forenings sekretariat, ligesom du kan få gennemgået et kontraktudkast.<br />
Dansk Psykolog Forenings konsulenter holder øje med stillingsannoncerne<br />
i bladet. På www.dp.dk > Om foreningen<br />
> Sekretariat kan du se vores konsulenter.<br />
!<br />
Stillinger opslået andre steder<br />
Psykologstillinger eller bredt opslåede stillinger, der ikke er<br />
annonceret i Psykolog Nyt eller på psykologjob.dk, kan søges.<br />
Men du må ikke tiltræde eller underskrive kontrakt eller<br />
ansættelsesbrev, før ansættelsesvilkårene er godkendt i<br />
foreningen. Efter godkendelse kan der blive tale om en procedure,<br />
som er beskrevet ovenfor under ”Stillinger i Psykolog<br />
Nyt”.<br />
Når Dansk Psykolog Forening/din tillidsrepræsentant<br />
forhandler<br />
Når du har fået tilbudt en ny stilling og Dansk Psykolog<br />
Forening eller tillidsrepræsentanten skal forhandle løn, vil<br />
vi bede dig sende en mail til forhandling@dp.dk. Vi beder<br />
dig vedhæfte følgende:<br />
• Stillingsopslaget.<br />
• Din ansøgning.<br />
• Dit CV.<br />
• Seneste lønseddel.<br />
• En beskrivelse af, hvad der i øvrigt har været relevant for<br />
valget af dig til stillingen.<br />
Du bedes samtidig angive, hvornår det er meningen du skal<br />
tiltræde. Vær forberedt på, at det kan blive senere end det<br />
forventede tidspunkt, da lønforhandlingen skal være afsluttet,<br />
før du kan tiltræde.<br />
Når din tillidsrepræsentant forhandler<br />
Benyttes samme procedure som ovenfor, hvor Dansk Psykolog<br />
Forening forhandler. Men du skal sende direkte til<br />
tillidsrepræsentanten.<br />
Det er ALTID en god idé at kontakte sekretariatet eller din tillidsrepræsentant forud for en ansættelse.<br />
Der kan være behov for at søge rådgivning om jobsøgning, ansættelsesvilkår og lignende.<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 47
stillinger<br />
Stillinger Århus Kommune<br />
NYT PSYKIATRITILBUD- KATRINEBJERGCENTERET<br />
PERSONALE TIL NYT DØGNTILBUD<br />
Mod på nye udfordringer og lyst til at arbejde med unge med psykiatriske<br />
vanskeligheder!? <strong>–</strong> Vi har jobbet! Nyt døgntilbud for unge<br />
med psykiatriske problemstillinger søger personale til fastansættelse<br />
på fuldtid pr. 1/2 og 1/3-10.<br />
Døgntilbuddet er for unge, i aldersgruppen 14 til 18 år, med udadreagerende<br />
adfærd med baggrund i psykiatriske problemstillinger. Der<br />
er her tale om unge med psykiatriske vanskeligheder, så som ADHD<br />
og/eller andre adfærdsforstyrrelser, men også unge med meget problematiske<br />
reaktionsmønstre, der ikke nødvendigvis kan henføres<br />
en psykiatrisk diagnose, eller hvor der endnu ikke er stillet diagnose.<br />
Døgntilbuddet skal stå klar til rullende opstart primo februar 2010<br />
med forventet fuld belægning fra juni 2010. Som medarbejder vil<br />
man således blive tæt inddraget og involveret i selve opstartsfasen.<br />
Vi forestiller os, at du er interesseret i:<br />
• at stimulere og støtte de unge til at få de bedste muligheder for<br />
trivsel, læring og udvikling<br />
• at skabe en god kontakt til de unge, forældre og dine kollegaer<br />
• at deltage aktivt, engageret og fl eksibelt i et godt personalesamarbejde.<br />
Vi kan tilbyde:<br />
• spændende udfordringer i forbindelse med opstarten og etableringen<br />
af et nyt døgntilbud for unge med psykiatriske vanskeligheder<br />
• et givtigt job med en travl og afvekslende hverdag<br />
• et arbejdsområde i udvikling<br />
• løn efter gældende overenskomst.<br />
Vi forventer, at du:<br />
• er selvstændig, ansvarlig og arbejder ud fra en nærværende og<br />
anerkendende tilgang til de unge, forældre og dine kollegaer<br />
• er fagligt velfunderet <strong>–</strong> gerne med socialfaglige erfaringer og/eller<br />
indsigt i psykiatriområdet<br />
• er i besiddelse af et lyst og positivt livssyn<br />
• har en løsningsorienteret tilgang til de udfordringer og opgaver,<br />
du står overfor<br />
• tør stille krav til dig selv, dine kolleger og din leder<br />
Yderligere oplysninger<br />
Yderligere oplysninger om stillingen og døgntilbuddet kan fås ved<br />
henvendelse til driftschef Lotte Lyhne, tlf. 8713 4157, llyh@aarhus.<br />
dk, eller souschef Lene Van der Raad, tlf. 8713 4161, lvr@aarhus.dk<br />
Ansøgning<br />
Ansøgningsfrist den 1/12-09. Ansøgning med relevante bilag sendes<br />
til Jægergården, Driftsområdet Familier, Børn og Unge, Att.: Lise<br />
Carlsen, Værkmestergade 15, 8100 Århus C. Ansættelsessamtaler<br />
forventes afholdt i december 2009.<br />
Se det fulde stillingsopslag på www.aarhuskommune.dk/job<br />
www.aarhuskommune.dk/job<br />
48 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
forhandling@dp.dk<br />
Drømmer du om at blive<br />
privatpraktiserende psykolog?<br />
Psykolog-Centret i Frederikshavn og Sindal søger psykologer.<br />
Du kan blive medejer af to travle og veldrevne klinikker.<br />
Læs om os på www.psykolog-centret.dk<br />
Har du nogen erfaring og viden at tilbyde, og er du autoriseret, så<br />
hører vi gerne fra dig.<br />
Er du ikke autoriseret, kan vi tilbyde en følordning i henhold til<br />
sygesikringsoverenskomsten med mange spændende opgaver<br />
og supervision.<br />
Vi er i øjeblikket to psykologer med ydernumre (Frederikshavn og<br />
Sindal), to psykologer i følordning og to psykologer tilknyttet ad<br />
hoc. Desuden har vi en række eksterne samarbejdspartnere.<br />
Hvis du er interesseret, så send en ansøgning pr. mail til<br />
bd@psykolog-centret.dk vedlagt CV senest den 30. november<br />
2009.<br />
Vi forventer at holde ansættelsessamtaler i uge 50.<br />
Psykolog-Centret<br />
v/ Bjørn Danielsen<br />
Danmarksgade 71, 1.tv.<br />
9900 Frederikshavn<br />
Yderligere oplysninger gives gerne på telefon 98 42 29 41 eller<br />
på ovenstående mail-adresse.<br />
Aalborg job<br />
Børnepsykolog til Krisecentret<br />
- genopslag<br />
Krisecenter for kvinder i Nørresundby søger en børnepsykolog<br />
til en fast nyoprettet stilling med varierende timetal<br />
med tiltrædelse den 1. februar 2010 eller snarest muligt.<br />
Ansøgningsfrist mandag den 7. december 2009 kl. 9.00 <strong>–</strong><br />
job nr. 3167.<br />
Børn som tager ophold på krisecentret skal iflg. Serviceloven<br />
§ 109 tilbydes psykologbehandling under og efter deres<br />
ophold i et forløb svarende til 4 - 10 timer.<br />
Ansættelsessamtaler holdes i uge 51.<br />
Kontakt: Inger Stistrup, tlf. 9819 0666.<br />
forhandling@dp.dk<br />
Besøg også vores hjemmeside: www.kvindekrisecentret.dk.<br />
Klik ind på www.aalborgkommune.dk/job for at se mere<br />
om jobbet.<br />
forhandling@dp.dk
I Hvidovre Kommune<br />
bygger vores samarbejde<br />
på en anerkendende<br />
og positiv<br />
kultur, hvor forskellighed<br />
er en styrke, og hvor<br />
engagement, nysgerrighed<br />
og arbejdsglæde<br />
fremmer de nye ideer<br />
og den gode service til<br />
borgere, virksomheder,<br />
kulturliv og samarbejdspartnere.<br />
Hvidovre er en grøn<br />
forstad med en stærk<br />
historie; tæt ved vandet<br />
og hovedstaden og lige<br />
midt i Øresundsregionen.<br />
KOMMUNE<br />
Skole- og Kulturforvaltningen<br />
Leder af PPR Hvidovre<br />
Dygtig og engageret leder med psykologfaglig<br />
baggrund søges til udfordrende og spændende<br />
job pr. 1. februar 2010 eller snarest derefter.<br />
Efter mange års arbejde i PPR har vores leder<br />
valgt at gå på pension.<br />
Vi søger derfor en ny leder, der har interesse,<br />
viden og erfaring inden for følgende områder:<br />
• Ledelse af en organisation i forandring<br />
• Tværfagligt samarbejde internt og eksternt<br />
• Konsultative tilgange og processer i arbejdet<br />
med forældre og andre faggrupper<br />
• Udvikling og organisering af specialpædagogiske<br />
tilbud.<br />
Vi søger en leder, der vil:<br />
• Lede 37 dygtige, kompetente og engagerede<br />
medarbejdere i PPR (Psykologer, talepædagoger,<br />
konsulenter, lærer, sekretærer, souschef og<br />
afdelingsleder, i alt 37 personer)<br />
• Arbejde med konsolidering og videreudvikling<br />
af PPR’s arbejdsområder<br />
• Bidrage til udvikling af inkluderende praksis<br />
• Være medaktør i visitation til specialpædagogiske<br />
tilbud i samarbejde med det centrale visitationsudvalg<br />
i Skole- og Kulturforvaltningen<br />
• Medvirke til at videreudvikle og organisere de<br />
specialpædagogiske tilbud<br />
• Have budgetansvar for det specialpædagogiske<br />
område.<br />
Læs nærmere på www.ppr.hvidovre.dk<br />
I følge de personalepolitiske retningslinjer skal<br />
der ved ansættelse forevises straffeattest, indhentes<br />
børneattest, samt tages referencer.<br />
Løn efter gældende overenskomst og efter forhandling<br />
med den forhandlingsberettigede organisation.<br />
Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse<br />
til Kulturdirektør Erik Pedersen tlf.nr. 3639 3251<br />
eller konstitueret leder af PPR Aase Hjort tlf.nr.<br />
3639 2405.<br />
Ansøgning med kopier af eksamensbeviser,<br />
anbefalinger og referencer bedes sendt til Skole-<br />
og Kulturforvaltningen, Medborgerhuset,<br />
Hvidovrevej 280, 2650 Hvidovre.<br />
Ansøgningsfrist: den 17. december 2009, kl. 12.<br />
Ansættelsessamtaler forventes afholdt den 21.<br />
december 2009.<br />
forhandling@dp.dk<br />
Job<br />
stillinger<br />
Vores værdier er dialog, dygtighed og dristighed. Vi værdsætter<br />
dialogen med patienter, brugere og medarbejdere og har et højt fagligt<br />
niveau i en kultur med plads til udvikling og faglig nysgerrighed.<br />
Klinisk psykolog<br />
Regionspsykiatrien Viborg - Klinik for psykotiske lidelser<br />
Stillingen som klinisk psykolog er ledig til besættelse pr. 1.<br />
januar 2010 eller snarest derefter - 37 timer pr. uge.<br />
ARBEJDSOPGAVER:<br />
• Behandlingsopgaver, f.eks. psykoterapi, gruppeterapi,<br />
psykologisk undersøgelse, herunder psykopatologisk<br />
udredning, testning, assestments og diagnostiske samtaler.<br />
• Deltage i behandlingskonferencer.<br />
• Supervision og undervisning af personale ansat ved<br />
Regionspsykiatrien Viborg.<br />
Der tilbydes psykologen mulighed for at holde sig fagligt<br />
ajour ved deltagelse i efteruddannelseskurser og intern<br />
undervisning. Psykologen har ret til at modtage supervision.<br />
Yderligere oplysninger om stillingen fås hos led.<br />
distrikssygeplejerske Pia Jakobsen tlf. 8927 3203.<br />
Ansøgningsfrist fredag den 11. december 2009, kl. 12.00.<br />
Se hele stillingsopslaget på www.rm.dk/job<br />
TR: Troels Møldrup, tlf. 87 27 26 00<br />
Psykolog<br />
søger nyt job <strong>–</strong><br />
Det sikre sted at søge er i Psykolog nyt.<br />
I gennemsnit bliver der opslået 25 ledige psykologjob<br />
på bladets annoncesider. serveret direkte i postkassen<br />
hver anden uge.<br />
lige så sikkert er Psykologjob.dk. siden opdateres<br />
løbende, og har du ikke tid til at vente på næste<br />
Psykolog nyt, kan du klikke dig ind her. Eller opret en<br />
jobagent <strong>–</strong> så får du en mail, når der er spændende nyt.<br />
næsten alle jobannoncer kan ses begge steder.<br />
Men selvfølgelig kan en arbejdsgiver vælge det ene<br />
frem for det andet. som aktiv jobsøger bør du derfor<br />
holde øje med både blad og net.<br />
18. januar 2008 62. årgang Dansk Psykolog Forening<br />
Det sørgende menneske <strong>–</strong><br />
Ene er ikke nødvendigvis stærk, når man har mistet. Læs om en<br />
fynsk ordning med grupper for efterladte til personer døde af kræft.<br />
Side 4<br />
1<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 49
stillinger<br />
Flere gode<br />
udfordringer<br />
Forebyggelsescenteret <strong>–</strong> Børn og Familier <strong>–</strong><br />
i Lyngby-Taarbæk Kommune søger psykolog<br />
www.ltk.dk<br />
Stillinger Århus Kommune<br />
PPR-ENHED 2, ÅRHUS<br />
PSYKOLOG<br />
Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning, Enhed 2, Århus Kommune<br />
søger 1 psykolog til fast fuldtidsstilling fra januar 2010.<br />
Yderligere oplysninger<br />
Kontakt teamleder Claus Grønlund på tlf. 8940 3787<br />
Ansøgning<br />
Ansøgningsfrist torsdag den 3/12, kl.12.<br />
Ansættelsessamtaler forventes at foregå i uge 50.<br />
Stillingsopslaget kan ses på www.ppr-aarhus.dk<br />
PPR-enhed 2 dækker en del af det nordlige Århus (område 3 og 4) og er<br />
en del af Børn og Unge-magistraten i Århus Kommune. Den pædagogiskpsykologiske<br />
virksomhed omfatter aldersgruppen 0 <strong>–</strong> 18 år. PPR-enhed 2´s<br />
samlede personale udgør 4 psykologer og 4 talepædagoger og 1 teamleder.<br />
PPR-enhed 2 arbejder tæt sammen med skoler, daginstitutioner, sundhedsplejen,<br />
familiecentre samt en række eksterne samarbejdspartnere.<br />
www.aarhuskommune.dk/job<br />
TR: Anne-Grethe Katrine Mogensen, tlf. 29 61 58 31<br />
50 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
LYNGBY - TAARBÆK KOMMUNE<br />
Så er der lige een psykologstilling tilbage i vores nu 1 årige<br />
Forebyggelsescenter under Børn og Familier i Lyngby-Taarbæk<br />
kommune, til besættelse 1.1.2010<br />
Arbejdsområdet vil være inden for Servicelovens forebyggende<br />
foranstaltninger for børn og unge samt deres familier<br />
og vil omfatte funktionerne:<br />
• Klinisk arbejde med børn, unge og voksne.<br />
• Udfærdigelse af personlighedspsykologiske undersøgelser<br />
af børn og unge samt forældrekompetence undersøgelser<br />
begge omfattende både projektive og kognitive tests.<br />
• Indgå i familiebehandlingsteam, hvor en kombination af<br />
samtaler, familieaktiviteter og netværksarbejde, ud fra en<br />
systemisk referenceramme, udgør metoden.<br />
Vi kan tilbyde et dynamisk miljø med drive, god energi, humør<br />
og fokus på tværfagligt samarbejde, faglig udvikling og stor<br />
selvstændighed.<br />
Medarbejdergruppen udgør p.t. 17 medarbejdere, heraf 3<br />
psykologer samt socialrådgivere, pædagoger og lærere <strong>–</strong> størstedelen<br />
med terapeutisk efteruddannelse.<br />
Yderligere oplysninger: psykolog Pia Sparrebro på telefon<br />
51 48 91 12 og leder Tina Persson på telefon 51 48 90 11.<br />
Ansøgningsfrist: den 3. december 2009 kl. 12.00. Ansøgningen<br />
sendes til Lyngby-Taarbæk Kommune - Mail: lka@ltk.dk.<br />
Ansættelsessamtaler afholdes den 11. og 14. december 2009.<br />
...her finder du flere jobtilbud. Når du søger job hos os, får du faglige udfordringer med mulighed<br />
for at udnytte din uddannelse og dine evner. Vi tilbyder efteruddannelse samt en aktiv ligestillingspolitik.<br />
STILLIng SOm<br />
FAmILIEKOnSULEnT<br />
forhandling@dp.dk<br />
Familiecentret Spiren søger en medarbejder med god faglig<br />
ballast til familiearbejde. En medarbejder som har lyst og mod<br />
til at være i et tæt samarbejde med familier og kolleger i en<br />
ofte krævende udviklingsproces.<br />
Spiren er Holstebro Kommunes dagbehandlingstilbud til<br />
børnefamilier med psykosociale vanskeligheder. Målet med<br />
indsatsen er at støtte barnets trivsel og udvikling, gennem<br />
fokus på familiens ressourcer. Det fordrer en høj grad af empati,<br />
faglighed og tværfaglighed, at kunne kompensere, støtte og<br />
igangsætte forandringsprocesser. Derfor ligger personlig trivsel<br />
og professionel udvikling os på sinde.<br />
(Se hele stillingsopslaget på www.familiecentret-spiren.dk)<br />
Ansøgningsfrist<br />
Onsdag den 9. december 2009 kl. 12.<br />
VI HAR DRÅBER AF KULTUR I ALT<br />
HOLSTEBRO.DK<br />
Holstebro Kommune Rådhuset 7500 Holstebro<br />
forhandling@dp.dk
Psykolog<br />
<strong>Til</strong> Børne- og ungdomspsykiatrien<br />
Psykolog 37 timer pr. uge til ungdomspsykiatrien<br />
i Næstved, ambulatoriet 01.01.10<br />
eller snarest herefter.<br />
Ungdomspsykiatrien, Næstved er en del af børne- og<br />
ungdomspsykiatrien i Region Sjælland. Ungdomspsykiatrien<br />
består af et døgnafsnit med plads til 10 børn<br />
og unge og et ambulatorium, hvortil den ledige stillings<br />
hovedfunktion er tilknyttet.<br />
Vi tilbyder dig<br />
• At indgå i et engageret og fagligt højt kvali ceret<br />
behandlerteam<br />
• Et afsnit baseret på tværfagligt team-samarbejde med<br />
de andre faggrupper<br />
• Selvstændig og afvekslende arbejdstilrettelæggelse<br />
Arbejdet består af<br />
• Psykologisk vurdering og udredning, herunder kliniske<br />
psykologiske undersøgelser<br />
• Individuelle samtaleforløb/psykoterapi,<br />
familiesamtaler evt. gruppeforløb<br />
Kvali kationer<br />
• Autorisation som psykolog, gerne specialistgodkendt<br />
• Test erfaring (kognitivt og projektivt)<br />
• Psykoterapeutisk viden og erfaring<br />
• Klinisk ungdomspsykologisk/psykiatrisk erfaring<br />
Yderligere oplysninger kan fås hos afdelingslæge<br />
Peter Fleng Daniel eller Annette Anbert, 20 23 42 82.<br />
Send din ansøgning til<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk Afdeling<br />
Att.: Poul Erik Ravnsmed<br />
Smedegade 10-16, 4000 Roskilde<br />
Ansøgningsfrist 04.12.09<br />
Se hele opslaget på www.regionsjaelland.dk,<br />
Job og karriere, quicknr. 4671<br />
WWW.REGIONSJAELLAND.DK<br />
TR: Marlene Kirketerp, tlf. 47 32 76 00<br />
stillinger<br />
Center for Hjerneskade søger<br />
neuropsykolog<br />
Center for Hjerneskades timeelevprogram udvider <strong>–</strong> og da vi har<br />
besat stillingen internt, søger vi nu en neuropsykolog til at indgå<br />
i centrets dagprogram fra d. 1.1.2010, evt. før.<br />
Arbejdsområdet er undersøgelser, optræning, samtaler, arbejdsintegration<br />
og pårørendearbejde og foregår i tværfagligt samarbejde<br />
med Centrets neuropsykologer og øvrige faggrupper og i<br />
tæt samarbejde med Centrets opfølgningsteam, hvis speciale er<br />
arbejdsintegration. Centret tilbyder både individuel og gruppesupervision.<br />
Som psykolog på Center for Hjerneskade vil du indgå i en stor<br />
tværfaglig personalegruppe, hvor du får 35 psykologkolleger<br />
med forskellige specialer inden for det neurovidenskabelige felt.<br />
Du får også et bredt tværfagligt samarbejde med audiologopæder,<br />
fysioterapeuter, socialrådgivere og speciallærer og god mulighed<br />
for videre- og efteruddannelse i et spændende, travlt og<br />
iderigt miljø.<br />
Løn- og ansættelsesforhold i henhold til overenskomst mellem<br />
Dansk Psykolog Forening og Center for Hjerneskade.<br />
Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til direktør Frank<br />
Humle eller programleder Susan Svensson på tlf. 35 32 90 06.<br />
Ansøgning med dokumentation for uddannelse og evt. tidligere<br />
ansættelser stiles til direktør, neuropsykolog Frank Humle, Center<br />
for Hjerneskade, Njalsgade 88, 2300 København S. Ansøgningen<br />
skal være Centret i hænde snarest (sidste frist 25.11.2009).<br />
Ansættelsessamtaler vil finde sted d. 26. og 27. november 2009.<br />
Center for Hjerneskade har i snart 25 år ydet rehabilitering til personer<br />
med erhvervet hjerneskade. Institutionen er et ikke-kommercielt<br />
sygehus med driftsaftale med Region Hovedstaden og<br />
beliggende på Københavns Universitet Amager. Vi er 35 psykologer,<br />
8 audiologopæder, 9 fysioterapeuter, speciallærer og socialrådgivere,<br />
administrativt personale samt studentermedhjælpere.<br />
Se www.cfh.ku.dk for mere information.<br />
TR: Karsten Madsen, tlf. 35 32 90 06<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 51
stillinger<br />
Psykiatrisk afdeling ved Dronning Ingrids Hospital i Nuuk søger en<br />
børnepsykolog og en ledende psykolog<br />
Det Grønlandske Sundhedsvæsen søger en børnepsykolog<br />
og en ledende psykolog til det psykiatriske<br />
område med ansættelse på Dr. Ingrids Hospital,<br />
psykiatrisk afdeling, fra d. 1. februar 2010 eller efter<br />
nærmere aftale.<br />
Psykiatrien i Grønland består af en åben akut modtageafdeling<br />
i Nuuk med 12 sengepladser, heraf 2 i<br />
en skærmet enhed, og 7 dagpladser, distriktspsykiatri,<br />
børne- og ungdomspsykiatrisk funktion samt<br />
retspsykiatri. Arbejdet foregår i et velfungerende<br />
samarbejde med stedets psykiatere, læger, psykiatriske<br />
sygeplejersker, ergo- og fysioterapeuter, tolke,<br />
m.m. Afdelingen varetager også rådgivnings- og<br />
behandlingsmæssige opgaver for Kysten, enten i<br />
form af Kystbesøg eller via telematik.<br />
Børnepsykolog<br />
En fuldtidsstilling som børnepsykolog på psykiatrisk<br />
afdeling er ledig til besættelse snarest eller efter<br />
nærmere aftale. Patientgruppen dækker et<br />
bredt spektrum af børnepsykiatriske tilstande, med<br />
hovedvægt på ADHD og autismespektrumsforstyrrelser<br />
i forhold til børn og unge i alderen 0-15 år. Arbejdet<br />
foregår i nært samarbejde med psykiatrisk<br />
børnekonsulent fra Bispebjerg Hospital i DK.<br />
Opgaver<br />
• Visitation<br />
• Udredning<br />
• Behandling og rådgivning til forældre og eksterne<br />
samarbejdspartnere<br />
• Psykoterapi<br />
• To årlige kystrejser til hhv. Qaqortoq og Ilulissat i<br />
samarbejde med børnepsykiatrisk konsulent fra<br />
DK<br />
• Organisatoriske opgaver som fx tilrettelæggelse<br />
af børnepsykiatriske konsulentrejser og indlogering<br />
af børn på patienthotel<br />
Kvalifikationer<br />
• Autoriseret psykolog eller psykolog, som har interesse<br />
og erfaring med børne- og ungeområdet<br />
• Gode samarbejdsevner<br />
• Handlekraft og godt humør<br />
Vi tilbyder<br />
• En udfordrende og alsidig stilling<br />
• Mulighed for at få en bred og alsidig børnepsykiatrisk<br />
erfaring<br />
• Et positivt og anerkendende arbejdsklima<br />
• Mulighed for supervision<br />
Løn og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst<br />
mellem Grønlands Selvstyre og Dansk Psykolog<br />
Forening. Der kan anvises bolig til stillingen, men<br />
det må påregnes, at der i starten kan blive tale om<br />
indkvartering i midlertidig vakant bolig. Der ydes fri<br />
tiltrædelsesrejse og bohaveflytning til ansøgeren og<br />
evt. dennes familie efter gældende regler, samt efter 3<br />
TR: Annette Broberg, anro@sermersooq.gl<br />
52 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
års ansættelse betalt fratrædelsesrejse og bohaveflytning.<br />
Nærmere oplysninger kan fås ved henvendelse til<br />
konst. adm. ovl. Poul Bisgaard: pobi@peqqik.gl, telefon<br />
(+299) 34 41 31 eller børnepsykolog Dorte<br />
Buus: DODU@peqqik.gl, telefon (+299) 34 41 32.<br />
Besøg sundhedsportalen www.peqqik.gl<br />
ANSØGNING BILAGT:<br />
kopi af autorisations- og eksamensbevis samt dokumentation<br />
for tidligere ansættelser og referencer<br />
sendes til:<br />
Det Grønlandske Sundhedsvæsen<br />
Personaleadministrationen<br />
Postboks 1230<br />
3900 Nuuk<br />
Ansøgning bedes tillige vedlagt bolig-, reference-<br />
og oplysningsskema, samt MRSA erklæring i udfyldt<br />
stand.<br />
Skemaerne rekvireres fra Personaleadministrationen,<br />
telefon (+299) 34 43 84, e-mail<br />
shv-pers-adm@peqqik.gl<br />
Ansøgningsfrist: Mandag d. 7. december 2009<br />
Ledende psykolog<br />
En fuldtidsstilling som ledende psykolog på psykiatrisk<br />
område er ledig til besættelse pr. 1. februar<br />
2010 eller efter nærmere aftale.<br />
Psykiatrien i Grønland består af en åben akut modtageafdeling<br />
i Nuuk med 12 sengepladser, heraf 2 i<br />
en skærmet enhed og 7 dagpladser, distriktspsykiatri,<br />
børne- og ungdomspsykiatrisk funktion samt<br />
retspsykiatri. Arbejdet foregår i et velfungerende<br />
samarbejde med stedets psykiatere, læger, psykiatriske<br />
sygeplejersker, ergo- og fysioterapeuter, tolke,<br />
m.m. Afdelingen varetager også rådgivnings- og<br />
behandlingsmæssige opgaver for Kysten, enten i<br />
form af Kystbesøg eller via telematik.<br />
Som ledende psykolog kommer du til at fungere<br />
som daglig leder af psykologteamet, der aktuelt består<br />
af en børnepsykolog og to psykologer på voksenområdet.<br />
Du bliver tilknyttet afdelingens ledelsesteam,<br />
og skal kunne løse såvel akutte psykologiske<br />
opgaver som evne at tænke psykologområdet<br />
ind i en mere langsigtet strategisk planlægning og<br />
skabe udvikling under forandring.<br />
Opgaver<br />
• Koordination af visitation og tilsyn<br />
• Deltagelse på visitationsmøder, behandlingskonferencer<br />
og afdelingsmøder<br />
• Supervision af afdelingens psykologer og ansatte<br />
inden for det psykiatriske område<br />
• Psykologsamtaler, testning og rapporter/erklæringer<br />
• Undervisningsopgaver på hospitalet og uddannelsesplanlægning<br />
på psykologområdet<br />
• Erfaring inden for krisebehandling og debriefing<br />
Kvalifikationer<br />
• Ledelseserfaring eller erfaring med ledelsesopgaver<br />
• Autorisation med klinisk erfaring og kompetencer<br />
på specialistniveau<br />
• Erfaring med kulturmøder<br />
Vi tilbyder<br />
• En udfordrende og alsidig stilling, som du selv<br />
får mulighed for at forme og give indhold<br />
• Et velfungerende og givende samarbejde med<br />
afdelingens psykiatere, afdelingsledelse og øvrige<br />
ansatte<br />
• Et positivt og engageret arbejdsmiljø, hvor der<br />
er fokus på professionalisme og samarbejde<br />
• Mulighed for løbende dialog evt. over videokonference<br />
med en af dig valgt supervisor, ved behov<br />
• Et altid imødekommende, professionelt og positivt<br />
indstillet sekretariat, der har et stort administrativt<br />
overblik<br />
Løn og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst<br />
mellem Grønlands Selvstyre og Dansk Psykolog<br />
Forening. Der kan anvises bolig til stillingen,<br />
men det må påregnes, at der i starten kan blive tale<br />
om indkvartering i midlertidig vakant bolig. Der<br />
ydes fri tiltrædelsesrejse og bohaveflytning til ansøgeren<br />
og evt. dennes familie efter gældende regler,<br />
samt efter 3 års ansættelse betalt fratrædelsesrejse<br />
og bohaveflytning.<br />
Nærmere oplysninger kan fås ved henvendelse til<br />
konst. adm. ovl. Poul Bisgaard: pobi@peqqik.gl, telefon<br />
(+299) 34 41 31 eller psykolog Lisbeth Hartman<br />
Nielsen: lihn@peqqik.gl, telefon (+299) 34 41<br />
23.<br />
Besøg sundhedsportalen www.peqqik.gl<br />
ANSØGNING BILAGT:<br />
kopi af autorisations- og eksamensbevis samt dokumentation<br />
for tidligere ansættelser og referencer<br />
sendes til:<br />
Det Grønlandske Sundhedsvæsen<br />
Personaleadministrationen<br />
Postboks 1230<br />
3900 Nuuk<br />
Ansøgning bedes tillige vedlagt bolig-, reference-<br />
og oplysningsskema, samt MRSA erklæring i udfyldt<br />
stand.<br />
Skemaerne rekvireres fra Personaleadministrationen,<br />
telefon (+299) 34 43 84 e-mail<br />
shv-pers-adm@peqqik.gl<br />
Ansøgningsfrist: Mandag d. 7. december 2009.<br />
forhandling@dp.dk
stillinger<br />
Gazelle med turbo på vækst søger<br />
2 erfarne partnerkandidater til udvikling af forretningen<br />
Type2dialog har gennem 6 år udviklet innovative koncepter<br />
inden for forebyggelse, sundhedsfremme og arbejdsmiljø.<br />
Som gazelle har vi ambitiøse vækstplaner og søger<br />
nye kollegaer, der vil være en del af teamet. Og har du det<br />
rette DNA, inviteres du hurtigt ind i partnerkredsen.<br />
Indgående kendskab til den kommunale sektor og faglige<br />
kompetencer, der matcher et af disse to områder, er en<br />
forudsætning:<br />
Arbejdsmiljø:<br />
organisationsudvikling, som resulterer i øget trivsel og social<br />
kapital.<br />
Kronikerindsats:<br />
forebyggelse og sundhedsfaglig udvikling af ældre-/sundhedssektoren.<br />
Kort om dig<br />
• Forretningsmand/kvinde til fingerspidserne.<br />
• Kan etablere og motivere et stærkt konsulentteam.<br />
• Salgserfaring med dokumenterbare resultater.<br />
• Dygtig strateg og stærk kommunikator.<br />
• Teoretisk uddannelse og praktisk erfaring, også som leder.<br />
Se den fulde jobbeskrivelse på www.type2dialog.dk<br />
Type2dialog er en resultatorienteret SundhedsPartner og en veletableret virksomhed i sund udvikling og vækst - samt netop udnævnt til gazellevirksomhed.<br />
Med afsæt i vores kernekompetencer - forebyggelse, sundhedsfremme samt kultur- og kompetenceudvikling - skaber vi dokumenterbare resultater for vores<br />
samarbejdspartnere. Vi har et engagement og et menneskeligt livssyn, der matcher vores fem kerneværdier: ”banebrydende, handlekraftige, ordentlige, hjertet<br />
med og arbejdsglæde”. Værdierne er nærværende i hele organisationen.<br />
PSYK NYT ANN.indd 1 27/10/09 11.41<br />
forhandling@dp.dk<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 53
stillinger<br />
Vil du arbejde med København?<br />
arbejdsmiljø København<br />
Psykologer<br />
Arbejdsmiljø København søger psykologer til nyt projekt ’Tidlig indsats <strong>–</strong> afklaring og fastholdelse på arbejdspladsen’<br />
Vil du være en del af Arbejdsmiljø<br />
Københavns nye tværfaglige team, der skal<br />
hjælpe Københavns Kommunes medarbejdere<br />
og ledere med konkrete afklarings og<br />
fastholdelsesforløb for medarbejdere med<br />
risiko for længerevarende fravær?<br />
Københavns Kommune har besluttet at<br />
iværksætte et treårigt projekt, som lægger<br />
vægt på en tidlig indsats og en stærk inddragelse<br />
af arbejdspladsen. Projektet er forankret<br />
i Arbejdsmiljø København og SYFO.<br />
Du vil blive en del af et team, der arbejder<br />
med individuelle rådgivningsforløb i forhold<br />
til alle kommunens medarbejdere og<br />
arbejdspladser.<br />
Projektets tilbud<br />
• Fraværs-hotline<br />
• Grundlæggende afklarings- og processtøtte<br />
• Korte behandlings- og samtaleforløb<br />
• Ledersparring<br />
Københavns Kommune ser mangfoldighed<br />
som en ressource og værdsætter at medarbejderne<br />
hver især bidrager med deres<br />
særlige baggrund, personlighed og evne.<br />
54 Psykolog nyt • 21 • 2009<br />
• Tidlig visitation til jobcentrenes aktive<br />
tilbud<br />
• Organisatoriske tiltag i form af kurser/<br />
træning, netværk og videndeling<br />
Dine opgaver:<br />
• Individuelle, afklarende og støttende<br />
samtaler<br />
• Samtaleforløb af korttidsterapeutisk<br />
karakter<br />
• Sparring med ledere om håndtering af<br />
fravær, fastholdelse og mistrivsel<br />
• Samarbejde og samtaler på arbejdspladser<br />
med ledere, medarbejdere og tillidsrepræsentanter<br />
om fastholdelse<br />
• Koordination mellem forskellige aktører<br />
på området, eksempelvis jobcentre, pensionskasser<br />
og andre.<br />
Dine kvalifikationer og kompetencer:<br />
• Du er autoriseret psykolog<br />
• Du har praktisk erfaring med individuelle<br />
samtaler<br />
• Du har god organisationsforståelse og<br />
kendskab til ledelsesopgaver<br />
• Det er en fordel, hvis du har erfaring<br />
med arbejdsmiljø, fravær, forebyggelse og<br />
fastholdelse.<br />
• Det er også en fordel med kendskab til<br />
social og anden lovgivning på området.<br />
Løn og ansættelsesforhold.<br />
Løn efter kvalifikationer og overenskomst.<br />
Ansøgningsfrist<br />
Stillingerne er som <strong>udgang</strong>spunkt på 37<br />
timer pr. uge og ønskes besat pr. 1. februar<br />
2010.<br />
Vi glæder os til at modtage din ansøgning<br />
elektronisk senest torsdag den 3. december<br />
2009 kl. 12.00 på mail til amk@amk.kk.dk.<br />
Ansættelsessamtaler forventes afholdt i uge 50.<br />
For yderligere information om stillingerne<br />
henvises til www.amk.kk.dk/job.<br />
Har du spørgsmål vedrørende stillingerne,<br />
kan du rette henvendelse til chef for Arbejdsmiljø<br />
København og SYFO Poul Sørensen,<br />
3366 5770 eller leder af SYFO Grethe<br />
Christensen 3366 5722/2710 5722.<br />
Arbejdsmiljø København er en tværgående rådgivningsenhed i Københavns Kommune. Vi arbejder med organisationsudvikling, trivsel, sundhed, fysisk og psykisk<br />
arbejdsmiljø samt udvikling og formidling af metoder i arbejdsmiljøarbejdet.<br />
Vi rådgiver kommunens egne institutioner og virksomheder, arbejder med tværgående kampagner og udvikler projekter i samarbejde med kommunens forvaltninger.<br />
Vi er 35 ansatte og betjener alle (ca. 40.000) ansatte i Københavns Kommune. Vi er arbejdsmiljø- og miljøcertificerede.<br />
SYFO (SYgefravær og FOrebyggelse) er et tilbud om fysioterapeut- og/eller psykologhjælp til alle ansatte i Sundheds- og Omsorgsforvaltningen i Københavns Kommune.<br />
<strong>Til</strong>buddet retter sig mod medarbejdere, som af en eller anden årsag mistrives, og hvor der er risiko for længerevarende fravær. SYFO har 8 ansatte. SYFO er den<br />
1. august 2009 blevet sammenlagt med Arbejdsmiljø København.<br />
Københavns<br />
Kommune<br />
Sundhedsog<br />
Omsorgsforvaltningen<br />
www.kk.dk/job<br />
TR: Anne Kirk, tlf. 33 66 57 75
Dansk Psykolog Forening<br />
Stockholmsgade 27, 2100 København Ø<br />
tlf. 35 26 99 55. telefax 35 25 97 37<br />
Mail: info@dp.dk<br />
Mandag-torsdag kl. 10-16<br />
fredag kl. 10-13<br />
Direktør<br />
Marie Zelander<br />
Århus-kontoret<br />
Guldsmedgade 20B, 1., 8000 Århus C<br />
tlf. 35 26 99 55. fax 86 19 65 17<br />
BEStYrELSE<br />
Formand<br />
Mag.art. Roal Ulrichsen<br />
fuglsbølle Skovvej 11, 5900 rudkøbing<br />
tlf. 35 26 99 55 (foreningen)<br />
Cand.psych. Kirsten Bjerregaard<br />
Albaniensgade 5, st. tv.<br />
2300 København S.<br />
tlf. 32 55 15 67<br />
Arb.tlf. 40 17 85 83<br />
Cand.psych. Arne Grønborg Johansen<br />
Engelstrupvej 9, 4733 tappernøje<br />
tlf. 55 56 42 43<br />
Arb.tlf. 56 20 39 27<br />
Cand.psych. Jørgen Kofoed<br />
thorsvej 17, 6705 Esbjerg Ø.<br />
tlf. 75 14 56 96<br />
Arb.tlf. 20 23 03 60<br />
Cand.pæd.psych. Elise Johanne Nielsen<br />
toftevej 8, Alkestrup, 4682 tureby<br />
tlf. 56 28 34 28<br />
Arb.tlf. 56 20 39 39<br />
Cand.psych. Rie Rasmussen<br />
Sandholmvej 4, 3450 Allerød<br />
tlf. 48 17 18 79<br />
Arb.tlf. 48 49 51 54<br />
Cand.psych. Ditte Söderhamn<br />
Skærvej 25, Nørreby, 5400 Bogense<br />
tlf. 66 19 17 76<br />
Arb.tlf. 64 84 82 03<br />
Cand.psych. Anne Thrane<br />
Sølvgade 93, 1. tv., 1307 København K.<br />
tlf. 33 32 68 31<br />
Arb.tlf. 30 59 70 60<br />
Cand.psych. Rebecca Savery Trojaborg<br />
tlf. 20 75 16 16<br />
Studenterrepræsentanter:<br />
Stud.psych. Maja Nohr Christensen<br />
Skelagervej 40 B, 8200 Århus N<br />
tlf. 28 12 29 28<br />
Stud.psych. Peter Salby Olsen<br />
Jagtvej 102, 1. th., 2200 København N.<br />
tlf. 26 56 34 96<br />
ETIKNÆVN<br />
Formand:<br />
Jørn Nielsen<br />
Øvrige medlemmer:<br />
finn Christensen, Henning Damkjær, Svend<br />
Hjerrild, Lisbeth Sten Jensen.<br />
Suppleanter: Lisbeth Borregaard thorsen,<br />
Annitta Nordkvist Permin, Jytte Gandløse.<br />
Telefonrådgivning<br />
onsdag og fredag kl. 8-9<br />
tlf. 21 45 08 44 • jn@kliniskpsyk.dk<br />
Dette felt<br />
skal ALTID<br />
udfyldes!<br />
Skriv med BLoKBoGStAVEr<br />
Skemaet kan også udskives fra www.dp.dk<br />
æNDRINgsbLaNket<br />
NB. Ændringer i ansættelses-/arbejdsomfang kan have betydning for<br />
kontingentfastsættelsen og meddeles til sekretariatet, umiddelbart efter at<br />
de har fundet sted. Kontingentregulering sker fra kvartalet efter ændringen.<br />
Efternavn: fornavn(e):<br />
Cpr.nr.: titel:<br />
Medlemsnr.: Ændring pr. dato:<br />
Udfyld de af nedenstående felter, hvor der er ændringer:<br />
Ændring af privat adresse, telefon og e-mail:<br />
Adresse: Postnr. & by:<br />
Privat-tlf.: Mobil-tlf: E-mail:<br />
Ændring af hovedbeskæftigelse:<br />
Ansættelsesmyndighed:<br />
Arbejdssted: Afdeling:<br />
Adresse: Postnr. & by:<br />
tlf.: E-mail, arbejdssted:<br />
Ansættelsesdato: timeantal pr. uge:<br />
overenskomstansat tjenestemandsansat<br />
Ny løn Gammel løn<br />
Privatansat Selvstændig<br />
timelønnet Andet:<br />
Jeg overgår fra fuldtids- til deltidsbeskæftigelse<br />
Jeg overgår fra deltids- til fuldtidsbeskæftigelse<br />
Jeg bevarer samtidig med ændringen følgende tidligere beskæftigelse:<br />
NB. For ansatte psykologer: Kopi af seneste ansættelsesbrev eller lønseddel (begge sider) SKAL vedlægges!<br />
Ændring af bibeskæftigelse:<br />
Ansættelsesmyndighed:<br />
Arbejdssted: Afdeling:<br />
Adresse: Postnr. & by:<br />
tlf.: E-mail, arbejdssted:<br />
Ansættelsesdato: timeantal pr. uge:<br />
Jeg bevarer samtidig med ændringen følgende tidligere beskæftigelse:<br />
NB. For ansatte psykologer: Kopi af seneste ansættelsesbrev eller lønseddel (begge sider) SKAL vedlægges!<br />
Anden ændring: (Sæt kryds)<br />
Jeg er dimitteret som psykolog den:<br />
NB. Kopi af eksamensbevis eller udskrift af karakterprotokol SKAL vedlægges!<br />
Jeg er ledig fra den:<br />
NB. Kopi af dagpengerefusion eller anden dokumentation for ledighed SKAL vedlægges!<br />
Jeg har orlov fra: til: orlovens art: orlov med løn<br />
Udlandsmedlem orlov uden løn<br />
Jeg er gået på efterløn fra den:<br />
Jeg er blevet pensionist fra den:<br />
Bemærkninger:<br />
Jeg giver ved min underskrift tilladelse til, at Dansk Psykolog forening i henhold til persondataloven<br />
behandler og opbevarer ovenanførte oplysninger i det omfang, der er nødvendigt.<br />
Dato: Underskrift:<br />
Ændringer i ansættelsessted bringes i Psykolog Nyt, medmindre det frabedes ved kryds her<br />
Psykolog nyt • 21 • 2009 55
Indhold<br />
Når kollegerne bliver fyret<br />
I kølvandet på den globale finanskrise er<br />
fyringsrunder blevet hverdagskost i virksomhederne.<br />
Det gør også ondt på dem,<br />
der bliver tilbage.<br />
Side 3<br />
Nye veje for<br />
evidensbegrebet<br />
Ny forskning appellerer til, at psykologer<br />
kvalitetssikrer deres arbejde ved hele tiden<br />
at følge effekten af behandlingen.<br />
Side 14<br />
Faste rubrikker<br />
Et bjørnespor i livet<br />
Debat side 30<br />
Møder og meddelelser side 36<br />
Rubrikannoncer side 40<br />
Stillinger side 47<br />
Anders læser psykologi, men har taget en<br />
26 måneders pause fra bøgerne. Pausen<br />
holdes i Nordøstgrønland med Siriuspatruljen.<br />
Side 8<br />
Designet til<br />
udvikling og coaching<br />
De traditionelle personlighedstest har flere<br />
svagheder. Det synes tre psykologer, som<br />
derfor har udviklet deres egen test.<br />
Side 20<br />
Al henvendelse til: dansk Psykolog Forening, stockholmsgade 27, 2100 København Ø. tlf. 35 26 99 55<br />
mAgAsinPost - Umm