Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Symboler</strong> <strong>och</strong> <strong>bilder</strong>– viktiga inslag i barns tidiga läs- <strong>och</strong> skrivutvecklingTEKST OG FOTO CARINA FAST, FIL DR I PEDAGOGIK VID UPPSALA UNIVERSITETBarn växer upp i en värld av symboler <strong>och</strong> <strong>bilder</strong>. I denna text förs ett resonemang kring vad detta kan ha för betydelse för barnetsvägar in i skriftspråket. Framför allt betonas vikten av att förskola <strong>och</strong> skola bör sträva efter att skapa en kontinuitet i barns lärande.Att k<strong>om</strong>municera är fundamentalt viktigti alla mänskliga relationer. Vi synliggöross själva <strong>och</strong> ser varandra via gester,gen<strong>om</strong> tal <strong>och</strong> med hjälp av skrift. Denengelske literacy- forskaren David Bartonmenar att i läsandet <strong>och</strong> skrivandetberättar vi <strong>om</strong> <strong>om</strong>världen för varandra.Han skriver:”Literacy is part of c<strong>om</strong>munication,of reporting the world to others”(1994, s. 43).Centrala utgångspunkter i modern läs<strong>och</strong>skrivforskning är att läsande <strong>och</strong>skrivande är något s<strong>om</strong> människor gör,tillsammans med andra eller på egenhand. Det utövas på en speciell plats <strong>och</strong>för ett speciellt ändamål. In<strong>om</strong> olika kulturerförek<strong>om</strong>mer olika typer av läs- <strong>och</strong>skrivaktiviteter. Läsande <strong>och</strong> skrivandeför människor samman <strong>och</strong> ger dem engemensam historia. Människor läser <strong>och</strong>skriver på olika sätt beroende på i vilketsammanhang aktiviteten ingår, i hemmet,i skolan, på arbetsplatsen, i kyrkanetc. Läsande <strong>och</strong> skrivande baseras på ettsystem av symboler s<strong>om</strong> kan användasför k<strong>om</strong>munikation människor emellan.Gemensamt för användandet av symbolerär att de kan återläsas <strong>och</strong> förståsav andra s<strong>om</strong> har kunskap <strong>om</strong> sammasymboler (Barton, 1994).Jag vill i denna text diskutera hur barnmöter <strong>och</strong> använder sig av symboler <strong>och</strong><strong>bilder</strong> i utforskandet av världen <strong>och</strong> ik<strong>om</strong>munikation med andra. Jag vill framförallt ta fasta på hur detta är viktigainslag i deras tidiga läs- <strong>och</strong> skrivutveckling.Förr har det ofta talats <strong>om</strong> barnets<strong>om</strong> befinner sig i stadiet före läsandet<strong>och</strong> skrivandet. Då har man främst tänktpå barnets behärskande av det latinskaalfabetet. Jag vill emellertid hävda attbarn börjar sin läs- <strong>och</strong> skrivutvecklingmycket tidigare, då de avläser <strong>och</strong>tolkar <strong>och</strong> kanske till <strong>och</strong> med självaanvänder symboler <strong>och</strong> <strong>bilder</strong>. Att läggamärke till <strong>och</strong> känna igen symboler<strong>och</strong> <strong>bilder</strong> kan vara ett första steg tillbegynnande medvetenhet <strong>om</strong> skriftspråket.Gunther Kress framhåller isin bok Before writing (1997, s. 1) attinformation k<strong>om</strong>mer klädd i mångakläder s<strong>om</strong> nummer, <strong>bilder</strong>, elektroniskteknologi <strong>och</strong> via det talade <strong>och</strong> skrivnaspråket. Barn lever i denna värld avmultimodalitet från det att de föds <strong>och</strong>de tycks kunna anpassa sig <strong>och</strong> förstå<strong>och</strong> använda sig av dessa uttryck. AnneLøvland skriver:Tanken <strong>om</strong> at vi ikke utelukkende k<strong>om</strong>muniserergjen<strong>om</strong> verbalspråk, har fåttgodt feste og speiler et samfunn dersærlig det visuelle har fått større plassog sterkere fokus (<strong>Viden</strong> <strong>om</strong> Læsning,nr 7, 2010).Att växa upp bland symbolerDet lilla barnet växer upp i en värld därdet är <strong>om</strong>givet av texter, s<strong>om</strong> innehållersymboler <strong>och</strong> <strong>bilder</strong>. De registrerar<strong>om</strong>världen <strong>och</strong> möter en rad budskaps<strong>om</strong> på ett eller annat sätt formar derasvardag. Frågorna: Vad är det? Vad stårdet där? väcks tidigt hos många barn.M:et på McDonalds kan betyda någotpositivt. De trycker på hissknappen meden 3:a. Och se, det verkar!<strong>Symboler</strong> finns av allehanda slag <strong>och</strong>de avläses snabbt. De är ofta nogautprövade. Många symboler är internationellaäven <strong>om</strong> vissa avvikelser kanförek<strong>om</strong>ma. Den miljö <strong>och</strong> den tidsålderett barn växer upp i, men också barnetsegen ålder, påverkar hur de tolkar symboleri sin <strong>om</strong>givning.I den yttre miljönEn åttamånaders baby s<strong>om</strong> sitter påsin mammas arm reagerar antagligeninte inför polkagrisen utanför en affäri Gränna.Hos treåringen däremot kan salivenbörja rinna till <strong>och</strong> skylten kan geupphov till tjat på den vuxne, <strong>om</strong> attköpa. Hos en annan treåring, född påen plats där han eller hon aldrig k<strong>om</strong>miti kontakt med dylika sötsaker, väckskanske inga s<strong>om</strong> helst associationer tillsmakupplevelser vid mötet med dennarandiga tingest.Ännu ett annat barn, Johanna, kanskeser ”sin” bokstav J, upp- <strong>och</strong> nervänd.<strong>Symboler</strong> läses selektivt. Det är lättareatt se dem s<strong>om</strong> står för något mantycker <strong>om</strong>. Vuxna kan ibland häpnaöver hur även det mycket lilla barnetsnabbt lär sig var man t.ex. kan köpaglass. Andra symboler måste vuxnamed nit försöka få barnet att uppfatta<strong>och</strong> förstå. Så är det med skylten förövergångsställe.TIDSSKRIFTET Nr. 8, september 20101
Carina Fast: <strong>Symboler</strong> <strong>och</strong> <strong>bilder</strong> - viktiga inslag i barns tidliga läs- og skrivutveckling<strong>Symboler</strong>na måste kunna ses även <strong>om</strong>andra texter runt <strong>om</strong>kring blinkar <strong>och</strong>stör.Man måste kunna koncentrera sinuppmärksamhet. Precis s<strong>om</strong> då delatinska bokstäverna ska avläsas <strong>och</strong>tolkas på en bok- eller tidningssidadär det samtidigt finns många andrabudskap. Till detta krävs en inskolningunder handledning av andra personerrunt barnet.I böckerRobert är 1år <strong>och</strong> 10 månader. Hantittar i sin älsklingsbok abc för biltokiga(Madsen, 2002) tillsammans med sinmamma. På varje uppslag så ser manfronten på en bil.Bilens märke/logotyp är tydligt tecknat.Robert känner igen elva olika märken.Han k<strong>om</strong>menterar ”Volvo, Nissan, Saab”.Han kan mycket tydligt särskilja denena symbolen från den andra, ser derasutmärkande drag. Det är det han senaremåste kunna göra då han ska skiljat.ex. bokstaven ”U” från bokstaven ”V”.Han kan naturligtvis inte läsa textenpå sidorna men det han gör är myckettydligt en väg in i skriftspråket. Dessut<strong>om</strong>samtalar han <strong>och</strong> hans mamma <strong>om</strong>texten tillsammans. Mamman gör, liktMarilyn C<strong>och</strong>ran-Smith (1984) rek<strong>om</strong>menderar,hon för texten in i Robertsliv, då hon säger: ”Ja, en Saab, preciss<strong>om</strong> farfar har. K<strong>om</strong>mer du ihåg närni fick motorstopp, precis när ni skulleåka på färjan till Gräsö?” Hon för ocksåRoberts liv in i texten, då hon säger:”Titta den är grön, precis den färgens<strong>om</strong> du tycker <strong>om</strong>.” Robert överför sittkunnande från bokens sidor till andrasammanhang. Ute på stan ser han debilmärken s<strong>om</strong> han kan, överallt, till<strong>och</strong> med på navkapslar. Skrattande pekarhan på dem <strong>och</strong> säger deras namn.När det lilla barnet k<strong>om</strong>mer <strong>och</strong> villfå en bok läst för sig har han ellerhon förstått något mycket väsentligt.Bilderna, men också de förunderligasmå bokstavskrumelurerna, är förenademed något positivt att ta del av. Mångabarn börjar sedan att själva ”bete sig”s<strong>om</strong> läsare då de sitter med en bok,vänder blad <strong>och</strong> läser högt med enspeciell röst. Indirekt identifierar de sigs<strong>om</strong> läsare, vilket är en god grund förfortsatt läs- <strong>och</strong> skrivutveckling.På datorskärmenFör inte så många år sedan var detovanligt med datorer i hemmen. Mobiltelefonervar knappt uppfunna <strong>och</strong>e-mejl användes inte. Kress (1997, s. 6)skriver att landskapet för k<strong>om</strong>munikationhar förändrats rasande fort <strong>och</strong>det händer nu. Det är viktigt att varamedveten <strong>om</strong> denna förändring.Idag är allt detta en naturlig del avbarns vardag <strong>och</strong> de deltar ofta i användningenav denna teknik. Barnen sersina föräldrar <strong>och</strong> äldre syskon användadatorer. De lär sig tidigt att sätta på<strong>och</strong> stänga av datorn, att hantera kontrollen,byta skivor <strong>och</strong> använda tangentbordet.Många barn börjar ocksåspela data <strong>och</strong> videospel. Aktiva spelaremåste känna till den speciella grammatiks<strong>om</strong> råder för att kunna tolka vadolika symboler, karaktärer, former <strong>och</strong>färger står för.På film <strong>och</strong> teveTeve <strong>och</strong> film hör ofta till de förstakulturella upplevelserna i många barnsliv. Barnen lär sig tidigt att urskilja derörliga <strong>bilder</strong>na på skärmen. För dettaär förmågan att skilja mellan bakgrund<strong>och</strong> karaktärer, viktig. De lär sigkoderna för hur rörliga <strong>bilder</strong> berättaren berättelse, att t.ex. en viss rörelsebetyder något särskilt. De lär sig ocksåatt tolka det sätt på vilket musik, ljud<strong>och</strong> färger skapar en atmosfär i en film,att ljud <strong>och</strong> färgeffekter kan signalerafara eller glädje, I internationellliteracy-forskning har det under en radår uppmärksammats att den strategimed vilken det lilla barnet tolkar rörliga<strong>bilder</strong> ligger nära det sätt på vilketbarnet närmar sig tryckt text. 1Via film <strong>och</strong> teve får barn också tidigten stor källa av berättelser, s<strong>om</strong> är inspirerandedå de själva berättar, muntligteller skriftligt.Uppväxtmiljöns betydelseDen miljö s<strong>om</strong> barn växer upp i ärbetydelsefull för barns vägar in i skriftspråket.Barnen möter texter av olikaslag i sina hem i samband med tevetit-2 Nr. 8, september 2010TIDSSKRIFTET
Carina Fast: <strong>Symboler</strong> <strong>och</strong> <strong>bilder</strong> - viktiga inslag i barns tidliga läs- og skrivutvecklingrater <strong>och</strong> säger: ”Titta, mitt namn påmatoranska!”Hans förskollärare sätter upp hansnamn på väggen med förklaringen:”JOEL på matoranska”. Hon sätterockså upp en kopia av det matoranskaalfabetet. Detta föranleder flera av deandra barnen att också börja skriva sinanamn på detta främmande språk. Dedelar kunskapen <strong>om</strong> samma symboler.Ur läs- <strong>och</strong> skrivinlärningssynpunktär det mycket intressant det femårigaJoel gör. Han håller de fyra bokstävernai sitt namn i huvudet. Han bryter nerbokstav för bokstav, letar upp dem påskissen över det matoranska alfabetet<strong>och</strong> skriver av symbolen för bokstavenpå sitt papper. Han plockar isär <strong>och</strong>sätter ihop bokstäver enligt det s<strong>om</strong>brukar benämnas den fonologiskacirkeln.Att Joel <strong>och</strong> de andra pojkarna väljeratt skriva sina namn med hjälp av detmatoranska alfabetet är inte specielltmärkligt. Namnet är centralt förbarnets identitet. Vuxna jämför oftahur barnets namn skrivs med andrasnamn, speciellt närståendes. ”Titta ditt<strong>och</strong> pappas namn börjar likadant!” Detegna namnet är ofta en viktig väg in iskriftspråket, då barnet börjar förstå attnamnet består av speciella symboler.”Kolla, Ahmed, vilka s<strong>om</strong> är författare!”Det är mitt i värsta askmolnskrisen.Förskolebarnen undgår inte att höratalas <strong>om</strong> detta. De är fascinerade. Det ärofta samtal <strong>om</strong> vulkanen Eyjafjallajökullpå morgonens möte. Förskollärarna läserböcker <strong>om</strong> vulkaner <strong>och</strong> berättar. Viktor<strong>och</strong> Karl 5 bestämmer sig för att göra enegen vulkanbok. De sätter sig vid datorn<strong>och</strong> sätter i gång. De hjälps åt att hittapå handlingen. Viktor börjar med atthålla i musen <strong>och</strong> skriva texten . Han harlänge varit på gång med att skriva.DE VA EN GÅNG EN VULKANBerättelsen utvecklas från kampen attsläcka vulkanen till att människor blirhotade då deras hus börjar brinna av denvarma lavan. Nu är det fara på färde <strong>och</strong>till slut k<strong>om</strong>mer Karl på lösningen. Hanär fullt medveten <strong>om</strong> att han inte är likainsatt i skrivandet s<strong>om</strong> Viktor utan väljer,s<strong>om</strong> han förklarar, att skriva på rymdspråket:PQHSHMNEIER IRRRURÅÄÄLEITAHRODOERULEOSYQJÖL HFFFHKarl ber en av förskollärarna att skrivaner den text han skrivit på rymdspråket.Han översätter sin text <strong>och</strong> förskollärarenskriver:RYMDSKEPPET RÄDDADE MÄNNIS-KORNA SOMBODDE I HUSET OCH TOG MED DOMTILL SVERIGEDet är mycket s<strong>om</strong> är intressant i vad4 Nr. 8, september 2010TIDSSKRIFTET
Carina Fast: <strong>Symboler</strong> <strong>och</strong> <strong>bilder</strong> - viktiga inslag i barns tidliga läs- og skrivutvecklingpojkarna håller på med. De är fem år<strong>och</strong> för dem är det naturligt att deanvänder datorn <strong>och</strong> sätter igång attskapa sin berättelse. De vet hur de ritar<strong>bilder</strong> <strong>och</strong> infogar texter. De tror påsig själva s<strong>om</strong> skrivare även <strong>om</strong> Karlinte k<strong>om</strong>mit lika långt s<strong>om</strong> Viktor. Detinnebär att de vågar ge sig i kast medatt experimentera med sin berättelse.Egentligen är allt tal <strong>och</strong> all skrift enform av experiment, där såväl vuxnas<strong>om</strong> barn skapar något de vill uttrycka.Vilket ord ska jag använda? Vad betyderdet <strong>om</strong> jag väljer ett annat ord?Viktor accepterar rymdspråket <strong>och</strong> attKarl är expert på detta språk. Det göräven förskolläraren s<strong>om</strong> hjälper till vidöversättningen av rymdspråket. Hontar Karl på fullaste allvar <strong>och</strong> bidrardärmed till att han vågar experimentera<strong>och</strong> även ta risker. Om man intevågar ta risker i sitt tal <strong>och</strong> i sin skriftså begränsas utvecklingen. Om detkostar ett barn för mycket att göra fel,vågar han eller hon inte ta nya risker.Förskolläraren säger:Det är aldrig fråga <strong>om</strong> att Karl inte kanvara med för att han inte kan skriva.Det är projektet att göra en bok s<strong>om</strong>gäller. Det blir en läroprocess. De lärav varandra. Hur gör man? Hur skriverman den bokstaven? De ger <strong>och</strong> tarutan att mäta sig med varandra. Karltar på sig rollen att vara expert pårymdspråket <strong>och</strong> Viktor accepterar det.Det är viktigt att man s<strong>om</strong> pedagoginte bara är den s<strong>om</strong> ska ge svaren. Detär lätt att man tar på sig den rollen,att barnen k<strong>om</strong>mer till oss för att fåhjälp med allting. Men <strong>om</strong> man hållersig lite i bakgrunden <strong>och</strong> lyssnar litemer så får man syn på de här processerna.Om man är för aktiv <strong>och</strong> blandarsig i hela tiden, då fråntar man barnenmöjligheten att lära av varandra <strong>och</strong>man br<strong>om</strong>sar frågor s<strong>om</strong> skulle kunnaväckas efters<strong>om</strong> det är lätt att vi serfrån vårt perspektiv.På sista bilden på skärmen hjälperförskolläraren pojkarna att skriva ”Text<strong>och</strong> bild: Viktor <strong>och</strong> Karl”. Viktor pekarlyckligt på skärmen <strong>och</strong> ropar till pojkenAhmed, s<strong>om</strong> befinner sig på andrasidan av rummet: ”Kolla, Ahmed, vilkas<strong>om</strong> är författare!” 6I förskola <strong>och</strong> skolaBarn lever i läsande <strong>och</strong> skrivandemiljöer <strong>och</strong> möter texter av olika slag.De har olika erfarenheter <strong>och</strong> intressenav läsande <strong>och</strong> skrivande. De kan därförbefinna sig på helt skilda nivåer i sinutveckling. Barns skriftspråksutvecklingkan beskrivas i generella termermen varje enskilt barn utvecklar sinaläs- <strong>och</strong> skrivrötter, beroende på ålder<strong>och</strong> miljö. I förskolan sker kulturella<strong>och</strong> språkliga möten, mellan vuxna <strong>och</strong>barn <strong>och</strong> mellan barnen sinsemellan. Enav förskolans viktigaste uppgifter bordevara att sörja för att skapa tillgängligavägar för alla barn, vägar s<strong>om</strong> byggervidare på deras tidigare erfarenhetermen också uppmuntrar barnen till attexperimentera <strong>och</strong> våga ta risker.I de båda exemplen ovan bjöd förskolepersonalenin <strong>och</strong> gjorde detmöjligt för barnen att få använda sinatidigare erfarenheter för att utvecklasvidare men också för att lära andra. 7Barn tycker <strong>om</strong> att tala <strong>om</strong> vad detycker <strong>om</strong>, respektive inte tycker <strong>om</strong>.Barnen s<strong>om</strong> utforskar Bionicle-världeneller skapar sin text på datorskärmenär del av en läroprocess. De lär siglyssna på varandra, berätta, beskriva,argumentera <strong>och</strong> utveckla olika sidorav skriftspråket. I sina lekar använderbarnen läsandet <strong>och</strong> skrivandet i ettfunktionellt sammanhang. Det är ingenvuxen s<strong>om</strong> uppmanar dem att öva föratt lära, utan de gör det av eget intresse.Kress (1997, s.19) använder begreppetmotivated sign <strong>och</strong> menar attintresset styr då barn tar sig in i texterpå egen hand. Kress framhåller attbarnen experimenterar med skrivandet<strong>och</strong> gör upp hypoteser <strong>om</strong> dess natur.Barnen verkar relativt obekymrade <strong>om</strong>huruvida de stavar rätt eller fel. Devuxna är ofta mer otåliga <strong>och</strong> vill attbarnen ska stava rätt direkt. De har lärtsig vad s<strong>om</strong> betraktas s<strong>om</strong> korrekt <strong>och</strong>vill överföra detta på barnen.Självklart ska den vuxne finnas tillhands <strong>och</strong> agera handledare, men s<strong>om</strong>förskolläraren, citerad ovan, säger: ”Omman är för aktiv <strong>och</strong> blandar sig i helatiden då fråntar man barnen möjlighetenatt lära av varandra… ” Säljö skriver(2005) att det är lätt att vi utgår frånatt det är i förskolan <strong>och</strong> skolan s<strong>om</strong>lärande sker. Men undervisning är inteorsak till lärande. Snarare är lärande ”…människans förmåga att ta till sig kunskaper<strong>och</strong> färdigheter från <strong>om</strong>världen,hennes förmåga att samspela medandra människor <strong>och</strong> med alla ting s<strong>om</strong>hon själv har skapat” (s. 19).Alla barn har rätt till vägar in i skriftspråket,s<strong>om</strong> är kulturellt <strong>och</strong> socialtrelevanta för deras liv. Kress (1997, sxix) framhåller att vi inte kan fortsättaatt ignorera barnens tecken <strong>och</strong> meddelanden.Viktiga frågor för personalenatt ställa är: K<strong>om</strong>mer vi barnen tillmötes? Bygger vi vidare på deras styrkor?Om intet, varför? Om förskolepersonalenförsöker bygga vidare påvad barnen redan kan <strong>och</strong> tar tillvaraderas erfarenheter på ett meningsfulltsätt, så blir det en kontinuitet i barnslärande. Det stärker också barnetsidentitet, inte minst i bilden av sig självs<strong>om</strong> läsare <strong>och</strong> skrivare.Noter1I VIDEN OM LÆSNING, nr 7, 2010,finns flera intressanta artiklar <strong>om</strong> ”læsningog multimodalitet”.2Studien finns redovisad i avhandlingenSju barn lär sig läsa <strong>och</strong> skriva.Familjeliv <strong>och</strong> populärkultur i möte medförskola <strong>och</strong> skola (Fast, 2007). Den är,i bearbetad form, översatt till danska iboken Literacy – i familie, børnehave ogskole (Fast, 2009).3Joels föräldrar har gett sin tillåtelsetill att jag använder Joels riktiga namn.4Bionicles kan köpas s<strong>om</strong> byggsats ilego. De är ca 20 cm höga <strong>och</strong> klädda irustning. Armarna avslutas i något s<strong>om</strong>kan liknas vid en skorpions klor. I klornakan en diskus sättas fast, vilken ärviktig i kampen mot den onde Makuta,s<strong>om</strong> har ockuperat den tropiska önMata Nui.5Namnen är fingerade.6Exemplen ingår i en pågående 3-årigstudie Barns textvärldar- multimodalatexters betydelse för barns läs- <strong>och</strong>skrivutveckling.TIDSSKRIFTET Nr. 8, september 20105
Carina Fast: <strong>Symboler</strong> <strong>och</strong> <strong>bilder</strong> - viktiga inslag i barns tidliga läs- og skrivutveckling7För den intresserade finns fler exempelatt läsa i kapitlet Børns tekstverdeners<strong>om</strong> potentiale i undervisningen (Fast2009)LitteraturBarton, David (1994). Literacy. AnIntroduction to the Ecology of WrittenLanguage. Oxford:Blackwell.C<strong>och</strong>ran-Smith, Marilyn (1984). TheMaking of a Reader. Norwood, NJ: AblexPublishing.Goodman,Yetta (1984). The developmentof initial literacy. I Antoinette Oberg, HillelGoelman & Frank Smith (Eds.) Awakeningto literacy. London: Heinemann.Farstey, Greg (2003). Den officiellaguiden till Bionicle. Samla kraften!Legenden lever! Malmö: Richter.Fast, Carina (2007). Sju barn lär sig läsa<strong>och</strong> skriva. Familjeliv <strong>och</strong> populärkulturi möte med förskola <strong>och</strong> skola. (Uppsala:Acta universitatis upsaliensis, nr 115)Uppsala: Uppsala Universitet.Fast, Carina (2009). Literacy – i familie,børnehave og skole. Århus: Forlaget Klim.Fast, Carina (2010). Inbillningskraftensbetydelse för barns läs- <strong>och</strong> skrivutveckling.I: Monica Axelsson, Kerstin Bergöö,Lars Brink, Carina Fast, Karin Jönsson(red.) & Lena Kåreland Bygga broar <strong>och</strong>öppna dörrar. Att läsa, skriva <strong>och</strong> samtala<strong>om</strong> texter i förskola <strong>och</strong> skola. Stockholm:Liber.Kress, Gunther (1997). Before Writing.Rethinking the paths to literacy.London: Routledge.Løvland, Anne (2010). Multimodalitet ogmultimodale tekster. <strong>Viden</strong> <strong>om</strong> Læsning,nr 7.Madsen, Christian (2002). abc – för biltokiga.Göteborg: ab madsen partners.Säljö, Roger (2000). Lärande i Praktiken:Ett Sociokulturellt Perspektiv.Stockholm: Prisma.Säljö, Roger (2005). Lärande <strong>och</strong> kulturellaredskap. Om lärprocesser <strong>och</strong> detkollektiva minnet. Stockholm: NorstedtsAkademiska Förlag.6 Nr. 8, september 2010TIDSSKRIFTET