Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ikituurissa<br />
on ilo tavata.<br />
Ikituurissa on neljä erityyppistä<br />
ravintolaa sa m an katon alla<br />
V iih tym ise n puitteiksi.<br />
m ielialan m u k aan :<br />
G a stro n o m in e n A urora,<br />
vau h d ik as Feem k s,<br />
eksoottin en R end ez-vou s ja<br />
charm ik as A u ro ra Bar.<br />
V iih d että, m a k u n a u tin to a ja<br />
kansainvälistä vauhtia.<br />
Ikituurissa on ilo tavata.<br />
ikituuri<br />
P is p a la n tic 7 , 2 0 5 1 0 T u r k u 51<br />
P u h e lin 9 2 1 -3 7 6 11 1<br />
V a ra u k s e t : M y y n tip a lv e lu p u h . 9 2 1 -3 7 6 333<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
vakuutuspalvelua<br />
Turku, Yliopistonkatu 21, puh. 330 555<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
POHJOLA SUOMI SALAMA<br />
On elämys soittaa KAWAI-flyygelillä<br />
Paraskaan tavallinen piano ei vastaa soitto-ominaisuuksiltaan<br />
flyygeliä. Nykyaikaisen flyygelin kaksoiskerrantakoneiston ansiosta<br />
on kosketus soittajan täysin hallittavissa — sekä pianissimossa<br />
että fortessa on soiton sävytysmahdollisuus paras mahdollinen.<br />
Lisäksi on flyygelin sointi instrumentin muodon ja kaikupohjarakenteen<br />
ansiosta täydellisyys - ääni on kuultavissa kokonaisuudessaan<br />
hienoimpia yksityiskohtia myöten.<br />
Kun nämä ominaisuudet on japanilaisessa KAWAI-flyygelissä<br />
toteutettu korkeimman luokan am m attitaidolla käyttäen parhaita<br />
m ahdollisia raaka-aineita voidaan todellakin oikeutetusti<br />
- ON ELÄMYS SOITTAA KAWAI-FLYYGELILLÄ<br />
KAWAI<br />
M a lli:<br />
KG 1 C<br />
KG 2 C<br />
KG 3 C<br />
KG 5 C<br />
KG 6 C<br />
KG 8 C<br />
FLYYG ELIT:<br />
P itu u s : H inta:<br />
153 cm 22.400,-<br />
175 cm 23.500,-<br />
183 cm 25.800,-<br />
204 cm 33.900,-<br />
224 cm 35.600,-<br />
278 cm 65.300,-<br />
M a a h a n tu o ja ja pääedusta ja :<br />
VALTOLA OY<br />
Turku, Lemminkäisenkatu 10. Puh. 12 313.<br />
PaikaNisedustajat: HELSINKI, Fabianinkatu 8. Puh.<br />
669 011 MIKKELI: Tirkkonen. Puh. 13 253. OULU:<br />
Pianoliike Lehtola, Asemakatu 25. TAMPERE: Pianomyynti,<br />
Satamakatu 7. VAASA: Pianoliike Väinölä,<br />
Rantakatu 28.<br />
10 VUODEN TAKUU<br />
SUOSITTU<br />
TURKULAINEN<br />
KENKÄKAUPPA<br />
J.H. Salminen<br />
BRAHENKATU12<br />
MAARIANKATU 6 liukuportaat<br />
PUHELIN<br />
★ 333 300<br />
LAHJAKIRJAT<br />
LAHJAPAKKAUKSESSA<br />
MEILTÄ<br />
KANSALLINEN<br />
KIRJAKAUPPA<br />
Linnankatu 16 — Hämeenkatu 7<br />
COSTARICA<br />
hyvän,vahvan<br />
kahvin<br />
ystäville!<br />
K-KAUPPIAAT<br />
JA<br />
KESKO
Tiesitkö, että<br />
säästöpankit ovat:<br />
Suomen Turku<br />
^ — A b o . v A r s t a o X . — "<br />
N:o 3 - <strong>1978</strong><br />
J u lk a is ija — U tg iv a re :<br />
T u rk u -s e u ra , Å b o s a m fu n d e t r.y .<br />
Suomen suurin talletuspankki<br />
Suomen suurin lainan antaja<br />
Sb Suomen suurin täyden palvelun<br />
pankkiketju<br />
Siksi myös sinun<br />
kannattaa tulla<br />
säästöpankin<br />
kanta-asiakkaaksi<br />
TURUN SUOMALAINEN SÄÄSTÖPANKKI<br />
TURUN SÄÄSTÖPANKKI<br />
TURUN TYÖVÄEN SÄÄSTÖPANKKI<br />
Arkkitehti<br />
OLLI KESTILÄ:<br />
TURKU JUHLAVUODEN<br />
AATTONA<br />
KAUPUNKIM M E valm istautuu viettäm ään ensi vu o tta kolm en neljännesvuositu<br />
hannen p ituisen ikänsä kunn iaksi. Sen jo h d o s ta on e ri ta h o illa<br />
Turussa herätty jo ajoissa täyttäm ään isäntäväen ve lvo llisu u ksia . O n<br />
han o to llin e n tila isu u s m onella ta va lla näyttää, m illa in e n ka u p u nkim m e<br />
on, m iten tä ä llä eletään ja m ihin vastaisu udessa p yritä ä n . Suom en e n tisenä<br />
pääkaupunkina, vuosisataisena tärkeänä kauppa- ja s a ta m a kaupunkina.<br />
lännen porttina, hengellisen eläm än ke sku kse n a ja m aanvilje lykse n<br />
s a m oinkuin henkisen k u lttu urin kehtona T u ru lla on v a alitta vanaan perin -<br />
le itä , jo ita ei m illoin ka a n sovi unohtaa.<br />
SENVUOKSI onkin ilahduttavaa, että itse ka u p u nki on vara n n u t huo m attavan<br />
m äärärahan ju hlavu oden tila isuuksia , näkyviä m u isto ja ja jä rje s te ly ä<br />
varten. Lisäksi eri jä rje stö t, la itokset ja yrity k s e t ovat lu o n n o llis e s ti h a lu n<br />
neet a jo itta a tapahtum ansa tä lle sam alle vuodelle. K a iketi la a jim m a n v ie <br />
rasjou kon kerää Turun m essut ja niih in liitty v ä t tila is u u d e t, m u tta o d o te tta <br />
vissa on p itkin vuotta o san o tta jia e rila is iin ko n g re sse ihin sekä y k s ity is <br />
h e n k ilö itä su ku laisia ja tu ttavia terve htim ä än. O nhan tä ä llä v a lm is ta o h je l<br />
maa ja uutta nähtävää ja koettavaa. K o tiseutu väen om a v u o s itta in e n ka t<br />
selm us, V a lta ku n nalliset kotiseutupäivät, on e riko ise sti täm än ju h la v u o d e n<br />
jo h d o sta s ijo ite ttu T urkuun kesä— h e inäkuun vaih te en tie n o ille .<br />
ME tu rk u la is e t olem m e siis k u u lutta n e e t ilm o ille tiedon ju hla vu o d e sta m m e<br />
ja to ivotta n e et ystäväm m e te rv e tu lle ik s i tänne. O dota m m e sekä k u ts u ttu ja<br />
että kutsum attom ia v ie ra ita sanko in jo u k o in . Ja nyt m eidän p itä is i te h d ä<br />
ka ikki voitavam m e, että v ie ra a t saisivat e d u llisen kuvan m eistä ja k aup u n <br />
gistam m e. O lem m eko siihen va lm ista u tu n e e t o m a kohta isesti?<br />
KA IK KEIN ensiksi pitä isi m eidän valm en tau tua olem a an y s tä v ä llis iä ja ilo i<br />
sia. A rkise t kahnaukset, itse kkä ä t a jatu kset ja repivä t riid a t o lis i to is ta i<br />
seksi haudattava. M eidän pitä isi avoim esti ja rohke a sti ke rto a k a u p u n g is -
tam m e ja sen tapahtumista. Hyvää tekisi itsekullekin lukea Turun kaupungin<br />
historiaa. M onikohan turkulainen teoksen omistaa?<br />
N IIN K U IN hyvä em äntä siistii kotinsa ennen kutsuja, meidän kaupungin<br />
asukkaina pitäisi panna koko kaupunki puhtaaseen kuntoon. Turku-seuran<br />
ja kaupunginosayhdistysten viime keväänä toim eenpanem at siivoustalkoot<br />
olivat eräänlainen kehoitus ja harjoitus, jotta opittaisiin yleiseen ja jatkuvaan<br />
ympäristön siistinä pitämiseen. Nyt syksyllä kiinnitämme huomiomme<br />
kiinteistöjen pihojen ja etupihojen vehreyden lisäämiseen. Tällaiset pienet<br />
yksityiskohdat ovat sinänsä vähäpätöisiä yksityiskohtia suuren kaupungin<br />
kokonaiskuvassa, mutta niillä voidaan osoittaa, että kansalaiset itsekin<br />
harrastavat asuinympäristönsä kaunistamista. Kaikkea ei aina voi vaatia<br />
yhteiskunnalta.<br />
TURKU-SEURAN eräät aloitteet historiallisesti tai rakennustaiteellisesti<br />
merkittävien kohteiden suojelemiseksi ja lausunnot kaupunkikuvaan edullisesti<br />
vaikuttavien ympäristökokonaisuuksien säilyttämiseksi ovat tähdänneet<br />
ennenkaikkea eheän ja sopusuhtaisen ilmapiirin luomiseen. Olisimme<br />
toivoneet, että Vanha raatihuone olisi juhlavuoteen mennessä entistetty<br />
alkuperäiseen asuunsa symbolisoimaan Turun hallinnollisen keskuksen<br />
syntym äpaikkaa. Sam alla se olisi ollut esim erkkinä siitä, että kaupunginrakentamisen<br />
perusperiaatteisiin on aina kuulunut taito osata oikeassa<br />
suhteessa ratkaista vanhan ja uuden keskinäinen kohtalo.<br />
VIIM EISTEN vuosikymmenien korkeasuhdanteen aikana kaupunkimme kehitys<br />
tapahtui niin nopeasti, että ratkaisujen tekoon jäi usein liian vähän<br />
aikaa ja rakentamisen laatu jäi määrän varjoon. Valittaen on todettava, että<br />
siinä vauhdissa menetimme katukuvastamme sellaistakin, jota jälkeenpäin<br />
olemme saaneet jäädä kaipaamaan.<br />
NE kunnianhimoiset tavoitteet, jotka asetettiin asuinrakentamiselle toteuttam<br />
alla uusilla neitseellisillä alueilla nk. lähiöitä, on suurelta osalta saavutettu.<br />
Tulokset kertovat rakentajien ahkeruudesta, uusien asukkaiden tarpeiden<br />
tyydyttämisestä ja nykyaikaisen teknologian mahdollisuuksista<br />
Jokainen alue ei kuitenkaan ole täyttänyt kaikkia niitä toiveita, joita niihin<br />
asetettiin. Voimavarojen loppuessa olisikin nyt keskityttävä jo rakennettujen<br />
alueiden palvelutason ja viihtyvyyden parantamiseen.<br />
LÄHIAIKOJEN tärkeim piä tehtäviäm me onkin kaupunkirakenteem m e eheyttäminen.<br />
Erikoista huomiota olisi kiinnitettävä lisärakentamisen sovittamisessa<br />
jo olemassaolevaan. Eheyttääksem m e kaupunkikuvaa meidän siis<br />
toisaalta olisi täydennettävä sellaisia alueita tai paikkoja, joista puuttuu<br />
rakennuksia, toisaalta myös uskallettava tehdä rohkeita ratkaisuja, jotka<br />
tuovat jotakin arvokasta keskuuteemme: esimerkiksi uusi pääkatu, kävelyalue,<br />
toriaukea, puisto tai vaikkapa keinojärvi. Mahdollisuudet ovat monet.<br />
NÄIN juhlavuoden aattona lähitavoitteemme ovat selvillä. Niihin valmistautuminen<br />
on tämän hetken kunnia-asiamme. Kannustakoon yhteinen<br />
ponnistelumme meitä tähtääm ään pitemmälle. Turulla on erinom aiset edellytykset<br />
muuttua entistä moni-ilmeisemmäksi, jos osaamme oikein toteuttaa<br />
vanhan ja uuden sopeuttamista toisiinsa, suoda riittävästi tilaa vapaa-ajan<br />
alueille, kohentaa m aisemiamme ja kiinnittää huomiomme asuin- ja työym<br />
päristömme kauneusarvoihin. 1<br />
E r k k i Asp<br />
TURUN Kesäyliopiston kesälukukautta<br />
<strong>1978</strong> koskevat tilastot eivät<br />
ole vielä valmistuneet, mutta jo lähes<br />
lopullisten tietojen varassa on<br />
pääteltävissä kesäyliopiston onnistuneen<br />
tavoitteissaan. Oppilasmäärän<br />
kohoaminen yli 2800 opiskelijan<br />
osoittaa opetusohjelman tarjonneen<br />
tärkeitä ja kiinnostavia kohteita.<br />
Monet kurssit ovat olleet "loppuunmyytyjä".<br />
Valittavana on ollut myös<br />
valtakunnallisesti merkittäviä kursseja.<br />
mikä näkyy myös siinä, että<br />
opiskelijoista n. 3 0% on Turun ja<br />
sen talousalueen ulkopuolelta.<br />
LOUNAISTA Suomea, jonka laajemmassa<br />
merkityksessä voidaan<br />
ajatella käsittävän nykyisen Varsinais-Suomen,<br />
eteläisen ja keskisen<br />
Satakunnan, Lounais-Hämeen sekä<br />
läntisen Uudenmaan, on vanhastaan<br />
totuttu pitämään maamme aineellisen<br />
ja henkisen kulttuurin kehtona.<br />
Lainatakseni kansallisromanttiseen<br />
henkeen maakuntalaulujen sanoja:<br />
"Täällä Suomen synnyinmuistot,<br />
täällä työn ia tiedon puistot” , "tyynnä<br />
kyntää aurallansa, maata isien",<br />
"on tarmoa on kuntoa” , jne. Inhimillistä<br />
toimintaa leimaa tietty vanhoillisuus<br />
ja jäykkyys. Kaikki on<br />
arvokasta, historian perinteiden<br />
ohjaamaa ja hidastempoista. Vaurautta<br />
on ikimuistoisista ajoista ollut<br />
täällä varsinaisessa Suomessa<br />
Professori<br />
Erkki Asp:<br />
Kesäyliopiston lukukausi<br />
on taas päättynyt<br />
OPISKELIJAJAKAUMA kuvastaa<br />
kesäyliopiston avoimuutta sikäli,<br />
että vain vajaa 40 % opiskelijoista<br />
on yliopistoon kirjoittautuneita. Toisin<br />
sanoen kesäyliopistossa on periaatteessa<br />
kaikilla mahdollisuus<br />
opiskella; mukana on esim. koululaisia<br />
20% , ammattitutkinnon suorittaneita<br />
15% ja akateemisen loppututkinnon<br />
suorittaneita 15%. Yliopistotasoinen<br />
opetus vaikuttaa<br />
kuitenkin sen, että valtaosa opiskelijoista<br />
on koulutuspohjaltaan<br />
ylioppilaita tai ammattitutkinnon<br />
suorittaneita.<br />
KORKEAKOULUTUTKINNON suorittamiseen<br />
pyrki 36 %, ammatillista<br />
täydennyskoulutusta hankki<br />
32% , harrastuksekseen opiskeli 10<br />
% ja koululaisille tarkoitettuihin<br />
kursseihin osallistui n. 20 % kesäyliopiston<br />
opiskelijoista.<br />
KESÄYLIOPISTON opiskelijoista<br />
oli kaksi kolmasosaa naisia, mikä<br />
heijastaa osittain tarjolla olevien<br />
kurssien luonnetta mutta osittain<br />
ehkä myös sukupuolten opintoaktiivisuuden<br />
eroja. Nuorin opiskelija<br />
oli 14-vuotias ja vanhin yli 70-vuotias.<br />
toisin mitoin, kuin korpi-Suomessa.<br />
Joskus tulee mieleen ajatus, nojaammeko<br />
ikäänkuin itsestään selvään<br />
vanhaan hegemoniaamme kaikissa<br />
pyrinnöissämme, niin että poljemme<br />
paikallamme siinä kun korpi-suomalaiset<br />
hampaat irvessä<br />
rynnistävät eteenpäin jokapäiväisen<br />
leipänsä ja myös henkisten rientojensa<br />
puolesta.<br />
VAIKKA Lounais-Suomi maantieteellisistä<br />
syistä johtuen aina on<br />
ensimmäisenä vastaanottamassa<br />
eurooppalaisia vaikutteita, leimaa<br />
sen väestöä kuitenkin vahva stabiilisuus.<br />
Emme helposti hyväksy<br />
vieraita vaikutteita, vaan katsomme<br />
ensin, onko niistä eläjiksi. Luonteenlaatuamme<br />
lienee vahvasti<br />
muokannut vanha maanviljelys-<br />
LÄHTEMÄTTÄ tässä yhteydessä<br />
esittelemään tilastoja yksityiskohtaisemmin<br />
ja tarkastelematta tarjolla<br />
olleita monia kursseja kannattaa<br />
kuitenkin viitata niihin yleisöluentoihin,<br />
jotka monivuotisen yrityksen<br />
jälkeen nyt järjestettiin yhteistoiminnassa<br />
Turku-seuran ja<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliiton<br />
kanssa. Professori Paavo Kallion<br />
aiheena oli Ruissalo turkulaisten<br />
virkistyskeidas, seutukaavajohtaja<br />
Raimo Narjuksen aiheena Turku<br />
merikaupunki ja jaostosihteeri<br />
Tauno Suominen tarkasteli Varsinais-Suomen<br />
kulttuurikysymyksiä.<br />
Nämä turkulaisia läheisesti koskettaneet<br />
esitelmät saivat runsaan<br />
kuulijakunnan. Onkin ilmeistä, että<br />
tällainen myönteinen vastaanotto<br />
kannustaa järjestämään vastaavia<br />
yleisölle tarkoitettuja luentoja myös<br />
tulevina kesinä. Varsinkin Turun<br />
750-vuotisjuhlavuosi tarjoaisi erinomaisia<br />
teemoja ensi kesän luennoiksi.<br />
Yliopistokaupunki Turku kaipaa<br />
nyt saadun kokemuksen mukaan<br />
myös kesän aikana korkeatasoista<br />
esitelmä- ja luentopalvelua.<br />
□<br />
Kulttuuripoliittisia ongelmia<br />
B Turun ja Porin läänin taidetoimikunnan puheenjohtaja<br />
ja Varsinais-Suomen Maakuntaliiton jaostosihteeri Tauno<br />
A. Suominen luennoi keskiviikkona 7. 6. <strong>1978</strong> Turun<br />
Kesäyliopistossa aiheesta ” Kulttuuripoliittisia ongelm ia”.<br />
Julkaisem m e oheisena lyhennelmän luennosta.<br />
perinne. Talonpoika on aina sidoksissa<br />
maahan, hänen on ollut järjestettävä<br />
elämisensä siten, että se<br />
jatkuu samassa kylässä, missä isätkin<br />
ovat asuneet ja työtä tehneet.<br />
Riuhtominen ei ole auttanut, ei<br />
myöskään karkuun lähtö, koska se<br />
samalla olisi merkinnyt koko elinkeinon<br />
jättämistä. Tämä taas oli<br />
useimmille mahdoton ratkaisu, koska<br />
vaihtoehto olisi ollut täysin tuntematon.<br />
Pyrkimys turvallisuuteen<br />
oli päällimmäisenä tavoitteena. Ensi<br />
sijalle asetettiin asiallisuus, tarkoituksenmukaisuus,<br />
kestävyys ja taloudellisuus.<br />
Kauneus ja muu maallinen<br />
koreus tuli mukaan vasta sitten,<br />
jos oli aikaa ja varallisuutta.<br />
Useimmiten ei ollut. Elämänasennetta<br />
kuvaa nähdäkseni hyvin kotiseudullani<br />
Alastarolla kuulemani<br />
sanonta: "Kyl mun miälestäni pitkä<br />
nisusarka ja lihava sika kans nätejä<br />
on!”<br />
VAIKKA olen pyrkinyt osoittamaan<br />
kansanluonteessa tiettyä yhteneväisyyttä,<br />
on todettava että monessa<br />
suhteessa Lounais-Suomi on<br />
hyvin kaksijakoinen maakunta. Tästä<br />
johtuen niin kulttuurin kuin elinkeinoelämänkin<br />
aloilla on mahdo-
tonta löytää minkäänlaista yleistävää<br />
ja yksiviivaista perusilmettä.<br />
Seuraavassa joukko esimerkkejä<br />
kaksijakoisuudesta:<br />
1. Kaksi kieltä, suomi ja ruotsi,<br />
molemmilla vahva, omaleimainen<br />
ja elävä kulttuuri.<br />
2. Rintamaita ja kehitysalueita.<br />
Kantokykyluokat vaihtelevat 1— 10<br />
välillä, eli äärirajasta toiseen.<br />
3. Suuria taajamia ja maan pienimpiä<br />
kuntia. Väkiluvut vaihtelevat<br />
Turun 165 000 asukkaasta Velkuan<br />
141 asukkaaseen, eli yli 1000 kertaisesti.<br />
4. Kasvukeskuksia ja väestökatoalueita.<br />
Neljännesvuosisadassa on<br />
esim. Raision väkiluku kasvanut<br />
noin 300% ja toisaalta löytyy lukuisasti<br />
kuntia, jotka vastaavana<br />
aikana ovat menettäneet kutakuinkin<br />
puolet väestöstään.<br />
5. Voimakkaan teollistuneita ja<br />
toisaalta lähes täysin maataloudesta<br />
riippuvia kuntia.<br />
6. Ruuhka-asumista ja lähes<br />
erakkoelämää. Löytyy kaupunkikuntia,<br />
joiden väentiheys on 600—<br />
700 henkeä neliökilometrillä ja vastaavasti<br />
harvaanasuttuja maalaiskuntia,<br />
joissa asukkaita on alle tai<br />
vähän yli 6 henkeä/km-.<br />
7. Vaurautta ja niukkuutta. Puuttumatta<br />
henkilökohtaisiin tuloeroihin,<br />
voidaan todeta että kunnallisestikin<br />
verotettava tulo asukasta<br />
kohti vaihtelee alueella äärirajoin<br />
21 786 mk — 5475 mk (1975)<br />
8. Saaristoa ja manner-Suomea.<br />
Liikenteellisinä äärirajoina esim.<br />
bussi joka viidestoista minuutti tai<br />
kelirikkoaikoina liikenteetön tilanne,<br />
jossa hätätapauksessa ratkaisuna<br />
on vain tilaushelikopteri, mikäli<br />
on päästy puhelimen ääreen<br />
hälyytystä tekemään. Lukuisille vakinaisesti<br />
aautuille pikkusaarille ei<br />
ole mitään julkisia liikenneyhteyksiä.<br />
Vastakohtaisuuksia voisi tietenkin<br />
löytää lisää, mutta riittäköön tämä<br />
malliksi. Kun asukastiheydessä on<br />
yli satakertaisia eroja, väkiluvuissa<br />
yli 10 0 0 -kertaisia eroja, väestökehityksessä<br />
neljännesvuosisadan aikana<br />
monen sadan prosentin erot ja<br />
kokonaisten kuntien verotuloissa<br />
asukasta kohti nelinkertainen ero,<br />
ja sitten oikeutetusti esitetään, että<br />
nämä kaikki ihmiset on saatava<br />
samanarvoiseen asemaan, niin eipä<br />
juuri muuta voi, kuin esittää<br />
vastakysymyksen: Sanokaa millä<br />
tavoin se on toteutettavissa? Tavoitteita<br />
tulee luonnollisesti asettaa,<br />
niitä tulee toteuttaa ja vallitsevaa<br />
epätasapainoa korjata. Paljon<br />
voidaan tehdä tilanteen parantamiseksi,<br />
mutta täydellinen tasa-arvo<br />
tässä mielessä lienee toteutumaton<br />
unelma.<br />
OLEN jokapäiväisessä työssäni<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliitossa<br />
joutunut muutaman vuoden aikana<br />
paneutumaan Varsinais-Suomen<br />
kulttuurikysymyksiin. Viimeksikuluneet<br />
puolitoista vuotta läänin taidetoimikunnan<br />
luottamustoimisena<br />
puheenjohtajana ovat laajentaneet<br />
työkentän koko lääniä käsittäväksi.<br />
Ongelmia on löytynyt tavaton määrä,<br />
joskin tietysti osa niistä on valtakunnallisia.<br />
Sikäli ongelmamme<br />
ovat omaleimaisia, että vastaavaa<br />
ongelmayhdistelmää ei muualta löytyne.<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliiton<br />
roolia tarkasteltaessa voidaan<br />
todeta, että sen tähän mennessä<br />
runsaan puoli vuosisataa<br />
kestäneestä toiminnasta alkuvuosikymmenet<br />
kuluivat pääasiassa työskentelyyn<br />
erilaisten kulttuuriasioiden<br />
parissa. Kun Maakuntaliiton<br />
luonne sitten muuttui ja siitä tuli<br />
kuntien etujärjestö, tulivat erilaiset<br />
kunnalliset, pääasiassa kunnallistaloudelliset<br />
kysymykset varsin keskeisinä<br />
mukaan toimintakenttään,<br />
kulttuuriasioiden jäädessä suhteellisen<br />
vähälle osalle. Maakuntaliiton<br />
merkityksen kasvaessa ja sen toimintaedellytysten<br />
parantuessa on<br />
tässä suhteessa viime vuosina tapahtunut<br />
ilahduttavaa tasapainoittumista.<br />
Nykyisin voidaan nähdäkseni<br />
todeta kulttuuriasioiden ja<br />
muiden liiton toimialaan liittyvien<br />
kysymysten olevan varsin sopivas-<br />
T a u n o S u o m in e n<br />
sa tasapainossa keskenään. Maakunnallisten<br />
kulttuurikysymysten<br />
valvojana ja alueellisena etujärjestönä<br />
tulee maakuntaliitoilla varmasti<br />
jatkossakin olemaan varsin keskeinen<br />
asema.<br />
MAAKUNTALIITON rooli on hyvin<br />
monitahoinen. Sen kulttuuripoliittisella<br />
saralla muodostavat<br />
erilaiset koulutuskysymykset oman<br />
keskeisen ryhmänsä. Varsinais-<br />
Suomen Maakuntaliittokin on aivan<br />
viime aikojen toiminnassaan joutunut<br />
puuttumaan mm. lastentarhano<br />
p e tta ja t koulutukseen, maatalousopetukseen,<br />
kieli-instituutin asemaan,<br />
merenkulkuopetukseen, kalastajien<br />
koulutukseen sekä keskiasteen<br />
koulutukseen, vain eräitä<br />
esimerkkejä mainitakseni. Tutkimustoimintaa<br />
palvelevista hankkeista<br />
Maakuntaliitto on ajanut mm.<br />
Turun Maakunta-arkiston laajentamista,<br />
valtion siementarkastuslaitoksen<br />
sijoittamista Loimaalle, riista-<br />
ja kalatalouden tutkimuslaitoksen<br />
sijoittamista Varsinais-Suomen<br />
rannikolle jne. Ympäristönsuojelullisista<br />
seikoista esimerkkeinä mainitsen<br />
mm. toiminnan Rymättylän<br />
kunnassa sijaitsevan ainutlaatuisen<br />
Lookilan rakennusryhmän säilyttämispyrkimykset<br />
sekä maaseutuympäristön<br />
suojeluun tähtäävän seminaarin<br />
järjestäminen. Maakuntaliitto<br />
on lisäksi antanut lukuisia lausuntoja<br />
mm. kunnallispuistohankkeista<br />
ja suojelusuunnitelmista.<br />
LÄÄNIN taidetoimikunnan rooli<br />
on toisenlainen, paljon suppeampi,<br />
kattaen kulttuuristamme vain varsinaisesti<br />
taiteita koskevan osan.<br />
Työkenttä on kuitenkin jatkuvasti<br />
laajentunut ja uskoakseni tulee<br />
edelleenkin laajenemaan. Tätä voi<br />
seurata tyydytyksen tuntein, mikäli<br />
samalla pidetään huoli taloudellisten<br />
mahdollisuuksien lisäämisestä<br />
samassa suhteessa.<br />
ALUEELLISTA kulttuurihallintoa<br />
tarkasteltaessa ovat läänien taidetoimikunnat<br />
hyvin myöhäissyntyisiä<br />
elimiä. Niiden toimintahan on kestänyt<br />
vasta runsaan vuosikymmenen.<br />
Alkuvuodet kuluivat luonnollisesti<br />
hieman hapuillen ja suuntaa<br />
etsien, eivätkä taidetoimikuntien<br />
taloudelliset resurssitkaan siinä<br />
vaiheessa olleet kovin suuret. Kun<br />
toimikunnat vähitellen saivat päätoimisia<br />
työntekijöitä, määrärahat<br />
kasvoivat ja toiminta pääsi urautumaan,<br />
on niiden merkitys huomattavasti<br />
kasvanut. Tämä johtuu myös<br />
siitä, että valtiovalta on siirtänyt<br />
läänien taidetoimikuntien hoitoon<br />
lukuisia tehtäviä, jotka aikaisemmin<br />
toimeenpantiin valtakunnan tasolla.<br />
On valitettavaa, että alkuvuosina<br />
tapahtuneen määrärahojen ripeän<br />
kasvun jälkeen taidetoimikuntien<br />
määrärahat nykyisinä niukkojen<br />
budjettien vuosina ovat jääneet<br />
polkemaan paikalleen, eikä niiden<br />
kehitys siten ole vastannut taidetoimikunnille<br />
kertyneiden tehtävien<br />
kasvua. Paitsi valtiovallan toimenpiteiden<br />
seurauksena, on läänien<br />
taidetoimikuntien työmäärä kasvanut<br />
myös siksi, että toimikunnat<br />
ovat tulleet vuosien myötä yleisön<br />
tietoisuuteen, ja niiden puoleen siten<br />
entistä useammin osataan<br />
kääntyä mitä erilaisimpien hankkeiden<br />
vuoksi.<br />
Opetusministeriö on vuodesta<br />
1972 lähtien maininnut lapset, nuoret,<br />
vanhukset ja syrjäseutujen<br />
asukkaat kulttuuripoliittisiksi kohderyhmiksi,<br />
jotka eivät ole tasavertaisessa<br />
asemassa kulttuuritarjonnan<br />
suhteen muun väestön kanssa.<br />
Muita yhtä tärkeitä kulttuuritarjonnan<br />
ulkopuolelle jossain määrin<br />
jääviä ryhmiä ovat vuorotyöläiset,<br />
vammaiset, laitoshoidossa olevat,<br />
etniset ja kielelliset vähemmistöt<br />
sekä uudelle paikkakunnalle muuttaneet.<br />
TÄSSÄ kohden törmäämme jälleen<br />
alussa luettelemiini vastakohtaisuuksiin.<br />
Syrjäseutujen asukkaiden<br />
mahdollisuus tavoittaa yhteiskunnan<br />
tarjoamia kulttuuripalveluksia<br />
on usein olematon, johtuen pääasiassa<br />
pitkistä etäisyyksistä ja<br />
kulkuyhteyksien puutteesta. Toisaalta<br />
omatoimiset kulttuuriharrastukset<br />
ovat käyneet perin vähäisik-<br />
si, johtuen siitä että muuttoliikkeen<br />
seurauksena aktiivinen väestönosa,<br />
nuoriso ja jopa keski-ikää lähentelevätkin<br />
ovat siirtyneet taajamiin.<br />
TAAJAMISSA olisi siis aktiivista<br />
väestöä ja on myös melkoisesti erilaista<br />
kulttuuritarjontaa. Kaikki hyvin?<br />
Ei ole valitettavasti. On varsin<br />
selvästi havaittavissa, että muualta<br />
paikkakunnalle muuttaneet muodostavat<br />
kulttuurityhjiön, jossa siteet<br />
entiseen kulttuuriyhteisöön ovat<br />
katkenneet, eikä erilaisten paineiden<br />
ristiaallokossa uusia siteitä ole<br />
syntynyt. Syyllistymättä kovinkaan<br />
suureen liioitteluun, voidaan todeta<br />
että varsin yleisesti tämän väestönosan<br />
vapaa-ajan täyttävät televisio<br />
ja kapakka. Tilanne on jo nyt<br />
riittävän synkkä, mutta millaiseksi<br />
se muodostuu niiden lasten ja<br />
nuorten osalta, jotka joutuvat varttumaan<br />
aikuisiksi tällaisissa olosuhteissa!<br />
ON SYYTÄ korostaa lasten ja<br />
nuorten keskeistä asemaa kulttuuripoliittisten<br />
kohderyhmien tukemisessa,<br />
koska nimenomaan lapsena<br />
luodaan kulttuurin käyttötottumukset.<br />
Lapsille ja varhaisnuorisolle<br />
tarkoitettu kulttuuritarjonta<br />
on kuitenkin tällä hetkellä määrältään<br />
riittämätöntä ja usein tasoltaan<br />
heikkoa.<br />
Olipa kyse minkälaisesta inhimillisestä<br />
toiminnasta tahansa, sen<br />
tulee parhaaseen tulokseen johtaakseen<br />
olla järjestelmällistä ja<br />
hyvin suunniteltua. Tämän oivaltaen<br />
läänin taidetoimikuntakin parisen<br />
vuotta sitten päätti laatia läänin<br />
kulttuuripoliittisen ohjelman toimintansa<br />
ohjenuoraksi. Tiiviin työskentelyn<br />
tuloksena ohjelma on nyt<br />
valmistunut. Eräänlaiseksi huoneentauluksi<br />
tulevien vuosien varalle<br />
siinä esitetään mm. seuraavaa:<br />
Läänin taidetoimikunnan kulttuuripolitiikan<br />
tulee:<br />
1. turvata ja monipuolistaa läänin<br />
kulttuuripalveluja ohjaamalla ja<br />
avustamalla kulttuurityöhön osallistuvien<br />
henkilöiden sekä taide- ja<br />
kulttuuripoliittisten yhteisöjen toimintaa.<br />
2. luoda edellytyksiä taiteenharjoittajien<br />
ja harrastajien virikkeitä<br />
antavaan vuorovaikutukseen,<br />
3. pyrkiä alueellisesti, kielellisesti<br />
ja sosiaalisesti kulttuuripalvelujen<br />
kattavaan tarjontaan luomalla henkisiä<br />
ja aineellisia edellytyksiä<br />
väestön aktiiviselle osallistumiselle<br />
luovaan toimintaan ja taiteen vastaanottamiseen,<br />
4. edistää kuntatason aktiivista<br />
kulttuuripoliittista toimintaa ohjaamalla<br />
kuntia yhtenäistämään kulttuurihallintonsa<br />
ja perustamaan<br />
kulttuurilautakuntia,<br />
5. kehittää kulttuurin alalla kuntien<br />
yhteistoimintaa tavoitteena<br />
kuntayhtymät uusien toimintamuotojen<br />
ja laajojen kulttuurihankkeiden<br />
toteuttamiseksi,<br />
6. saada läänin väestö entistä<br />
suuremmassa määrin omaksumaan<br />
kulttuuritoiminta osana jokapäiväistä<br />
elämää tehostamalla kulttuuripalveluja<br />
esittelevää tiedottamista,<br />
7. turvata, välittää ja edistää lää-<br />
Turun Kesäyliopisto<br />
■ Turun Kesäyliopiston rehtori, professori Erkki A s p käsitteli<br />
kesälukukauden <strong>1978</strong> avajaisissa kesäyliopiston taloudellisen<br />
tilanteen kehitystä, kesäyliopiston merkitystä koulutusyksikkönä<br />
sekä opetusohjelman suuntaviivoja. Hän totesi puheessaan<br />
mm. seuraavaa:<br />
KESÄYLIOPISTOT ovat toimineet<br />
maassamme ikäänkuin huoltokeskuksina,<br />
joissa mahdollisuuksien<br />
mukaan on tarjottu eri koulutustaustaa<br />
edustaville toisaalta sellaista<br />
opetusta, jota mikään muu<br />
oppilaitos ei kesäaikana tarjoa, ja<br />
toisaalta sellaista opetusta, jota<br />
monien väestö- tai ammattiryhmien<br />
on mahdotonta nauttia myöskään<br />
talvikautena. Näin kesäyliopistot<br />
ovat avoimuutensa ansiosta pystyneet<br />
tavoittamaan ns. suuren yleisön.<br />
Nythän tätä samaa avoimuuden<br />
periaatetta tullaan toteuttamaan<br />
— tosin hyvin suppeissa<br />
puitteissa — Turun yliopiston avoimen<br />
korkeakoulun kokeilussa, jossa<br />
Turun Kesäyliopisto on kiinteästi<br />
mukana.<br />
VALTION osuus kesäyliopistojen<br />
rahoittajana on pysynyt vuodesta<br />
toiseen varsin vähäisenä, mikä<br />
merkinnee sitä, että kesäyliopistoja<br />
on pyritty pitämään vain tilapäisorganisaatioina.<br />
Varsinaisten yliopistojen<br />
kesäopetuksen uudistussuunnitelmat<br />
eivät ole kuitenkaan<br />
toistaiseksi toteutuneet ja lienevät<br />
valtiontalouden heikon tilan vuoksi<br />
vaikeasti myös toteutettavissa. Kesäyliopistojärjestelmä<br />
on halpa ratkaisu<br />
valtiolle, mutta tätäkään ei<br />
pitäisi korostaa kohtuuttomasti.<br />
Nyt tarvittaisiinkin valtionavun<br />
huomattavaa korottamista, mikäli<br />
kesäopetukselle annetaan se arvo,<br />
mikä tälle eri kansalaispiirien tehokkaana<br />
kouluttajana kuuluu. Turun<br />
Kesäyliopisto on perustettu<br />
1936.<br />
TURUN Kesäyliopiston ohjelma<br />
on sangen monipuolinen ja mukana<br />
on aina myös uusia kursseja.<br />
Kuitenkin ohjelman toteutuksessa<br />
on voitu ottaa mukaan lähinnä vain<br />
etukäteen varmat ja riittävän oppilasmäärän<br />
takaavat kurssit. On<br />
erittäin suuri vahinko, että kesäyliopistossa<br />
ei ole mahdollisuuksia<br />
ennen kaikkea taloudellisten seikkojen<br />
vuoksi kokeilla uusia metodeja<br />
ja uusia kohteita siinä laajuunille<br />
ominaista, paikallista kulttuuriperinnettä<br />
osana kansallista kulttuurikokonaisuutta<br />
sekä<br />
8. edistää kansainvälistä kulttuurivaihtoa<br />
läänissä.<br />
NÄIN siis läänin taidetoimikunnan<br />
vastavalmistuneessa kulttuuripoliittisessa<br />
ohjelmassa. Kulttuurin<br />
kysymykset muodostavat kuitenkin<br />
Gordionin solmun, jonka purkamidessa,<br />
mihin muuten olisi tarvetta.<br />
Tämän vuoksi kesäyliopisto joutuu<br />
aristelemaan mm. ulkomaisten<br />
opettajien ja tutkijoiden kutsumista<br />
luennoimaan kesäkaudeksi. Turun<br />
yliopiston pitäisikin mielestäni<br />
käyttää tietty osa kesäopetukseen<br />
varatuista varoista nimenomaan<br />
ulkomaisten luennoitsijoiden kutsumiseen,<br />
mikä saattaisi palvella<br />
samalla myös yliopisto-opettajien<br />
jatkokoulutusta. Eräisiin yleisöluentoihin<br />
samoin kuin moniin täydennyskoulutuskursseihin<br />
liittyy järjestäjän<br />
kannalta aina oma jännityksensä,<br />
saako kurssi sen vastaanoton,<br />
jonka sille toivoisi. Järjestäjä<br />
saattaa olettaa kysynnän suuremmaksi<br />
kuin se todellisuudessa onkaan.<br />
Kaikki eivät ole valmiit koulutettaviksi<br />
tai yleensä muuttamaan<br />
omaksumiaan käyttäytymistapoja.<br />
Jopa yrittäjäväen joukossa on henkilöitä,<br />
jotka osallistuisivat korkeintaan<br />
sellaiseen koulutukseen, joka<br />
takaisi välittömästi taloudellisen<br />
hyödyn. Edelleen on henkilöryhmiä,<br />
jotka pitävät koulutusta turhana<br />
ylellisyytenä ja uskovat pelkästään<br />
työtehtävien kehittävään merkitykseen.<br />
VAIKUTTAA kuitenkin siltä, että<br />
mitä enemmän teknologia ja tieteelliset<br />
menetelmät valtaavat sijaa<br />
jollakin alalla, sitä tärkeämpää on<br />
näillä aloilla täydennyskoulutuksen<br />
tai siihen rinnastettavien koulutuspalvelujen<br />
avulla kehittää ammatillisia<br />
valmiuksia yleisen eteenpäinmenon<br />
vaateita vastaavaksi.<br />
Työvoima uusinnetaan koulutuksella<br />
mukautumaan teknologian ja<br />
organisaation kiihtyviin muutoksiin<br />
sekä samalla myös yksilön lisääntyvän<br />
tiedotustarpeen sanelemiin<br />
vaatimuksiin. Sen vuoksi tarjottavan<br />
koulutuksen tulisikin rakentua<br />
työnjaon ja tehtäväjärjestelmän<br />
edellyttämiin tarpeisiin taatakseen<br />
henkilöstön sivistys-, tieto- ja motivaatiotason<br />
laadullisen kehittämisen<br />
siten, että se kykenee toimimaan<br />
muuttuvissa oloissa. □<br />
nen miekaniskulla ei liene mahdollista<br />
eikä varmaan tarkoituksenmukaistakaan.<br />
Kärsivällisellä työskentelyllä,<br />
aikaa uhraten ja taloudellisia<br />
voimavaroja säästämättä solmu<br />
kuitenkin vähitellen purkautunee.<br />
Valmiiksi maailma tuskin tällöinkään<br />
tulee, sillä edellisten pulmien<br />
selvitessä on uusilla taipumusta<br />
pulpahtaa esiin.<br />
□
Konsuli<br />
ARM AS O. JO KINEN:<br />
Mietteitä<br />
ja mielipiteitä<br />
Meri-Turun rakentamiseksi<br />
K irjo itu s peitetty te kijä n o ike u sa sia n vuoksi.<br />
TURKU on vuosisatojen kuluessa<br />
kasvanut A urajoen suulle satam a<br />
paikkana, sisäm aan porttin a m erelle.<br />
Sen asutus on seurannut jo k i<br />
vartta ja siitä levinnyt kukkuloiden<br />
taa ym päröivälle m aaseudulle.<br />
Ikäänkuin aristellen se on lähestynyt<br />
m eren rantaa. V ielä täm än vuosisadan<br />
p uolivälissä kaupunkim ainen<br />
ranta-asutus ra jo ittu i pääasiassa<br />
m uutam iin e sikaupunkim aisiin,<br />
kaavallisesti useim m iten epäm ääräisiin<br />
pientaloryhm iin, sellaisiin<br />
kuin K orppolaistenm äki, P ihla ja n ie <br />
mi, U ittam o ja Hirvensalon puolella<br />
P ikisaari, Lauttaranta ja Honkaistenranta.<br />
Vasta parin viim eisim m än<br />
vuosikym m enen aikana kerro sta lo <br />
je n hyökyaalto on a lkanut työntyä<br />
kaupungin m antereen puoleisille<br />
rannoille. S am anaikaisesti on puhuttu<br />
ja puhutaan tänä päivänä<br />
p ientalotonttien puutteesta Turun<br />
kaupungin alueella. Ja kuitenkin<br />
käytettävissä on sellainen tähän<br />
tarkoitukseen m itä soveliain alue<br />
kuin kaupungin välittöm ässä läheisyydessä<br />
olevat ja kaupunkiin kuuluvat<br />
suuret saaret, H irvensalo, Satava<br />
ja K akskerta, jo is ta on käytetty<br />
m ielestäni osuvaa n im itystä "M e ri-<br />
Turku". Tähän ryhm ään kuuluu<br />
luonnollisesti m yös R uissalo, mutta<br />
erikoisluonteestaan johtuen se on<br />
jä te ttä vä täm än tarkastelun u lkopuolelle.<br />
NUO kolm e saarta, H irvensalo,<br />
Satava ja K akskerta ovat tyyp illistä<br />
m aaseutum aisem aa m uutam ia asutusryhm<br />
iä ja kesäasutusta lukuunottam<br />
atta. S uunnitelm alliseen rakentam<br />
iseen soveltuvaa m aa-alaa saarilla<br />
on varsin m ittaviakin p ro je k<br />
te ja varten, ainakin p itkä llä tähtäyksellä.<br />
H irvensalolaisten keskuudessa,<br />
jo ih in itsekin lukeudun, on paljo<br />
n k in keskusteltu nim enom aan<br />
H irvensalon saaren tulevasta käytö<br />
stä ja rakentam isesta. Y ritän tässä<br />
selvittää näissä keskusteluissa e sille<br />
tu lle ita a jatuksia ja näkökohtia<br />
ehkä — ja toivottavasti — laajem <br />
m ankin keskustelun pohjaksi. Nämä<br />
a ja tu kset voisi ehkä kiteyttää eräänla<br />
isiksi teeseiksi:<br />
— saari o lis i varattava nim enom aan<br />
pientaloasutukselle , jo n ka tu lisi<br />
o lla riittä vän väljää, niin että<br />
lu o n nonläheisyys sä ilyisi.<br />
— venesatam ia ja uim apaikkoja<br />
o lis i varattava eri p u o lille saarta<br />
ja n iih in hyvät ja suojaisat ja la n <br />
kulku- ja pyörätiet.<br />
— u lk o ilu - ja v irkistysalu e ita tulisi<br />
varata riittä västi. Y likylän— Syvälahden<br />
virkistysalu e hiih to -<br />
Arm as O. Jokinen<br />
m äkineen ja kuntoratoineen olisi<br />
säilytettävä.<br />
— saaren m onet h isto ria llisesti ja<br />
luonnonsuoje lu llisesti arvokkaat<br />
kohteet tu lisi rauhoittaa.<br />
E sim erkiksi P ikisaaren tapaiset<br />
m iljö ö t olisi säilytettävä ko konaisuutena,<br />
ulkoasun säilyttäen,<br />
m utta sallim a lla rakennusten<br />
Kunnostam inen nykyajan asum isvaatim<br />
uksia vastaaviksi.<br />
— niinikään olisi laivaväylän varrella<br />
olevat vanhat huvilat säilytettävä,<br />
m utta vaadittava ne kunnostettaviksi<br />
(sam oin kuin m uuten<br />
R uissalonkin huvilat). Tiedäm<br />
m e kuinka v ie h ä ttä viltä tä l<br />
laiset huole lla h o id e tu t vanhat<br />
huvilat näyttävät T u kholm an väylän<br />
varrella.<br />
— rakennusten ja nim enom aan merelle<br />
näkyvien ju lk is iv u ille olisi<br />
asetettava tiu ka t vaatim ukset.<br />
Jo olem assaolevista kesäasunnoista<br />
m onet kaipaisivat saneerausta<br />
ja ju lk is iv u n kohennusta.<br />
— ke rro sta lo ra kenta m ista — ainakaan<br />
yli k o lm e kerro ksiste n —<br />
ei tu lisi sallia. Rantam aisem a on<br />
kauas näkyvänä e rittä in arkaluontoinen.<br />
S iksi o lis i saaren<br />
luonnollin e n . m erelle näkyvä<br />
silh u e tti säilytettävä. Professori<br />
Kivisen saarelle suunnittelem a<br />
40000 asukkaan kaupunki olisi<br />
tässä ym päristössä kauhistus.<br />
— saarelle ei tu lis i nykyisen satama-alueen<br />
lisäksi sijo itta a te o llisuutta,<br />
ei syväsatam aa e ikä m issään<br />
tapauksessa rautatietä.<br />
— toivottavaa on, että e lin voim a i<br />
nen m a a nviljelys saare lla säilyy.<br />
Se on om iaan korostam aan<br />
alueen luonnonläheisyyttä .<br />
KAIKEN kaikkiaan, H irvensalosta<br />
— ja koko M eri-T u ru sta — voidaan<br />
rakentaa ain u tla a tu isen lu onnonläheinen<br />
ja kaunis asutusalue. Tämä<br />
rakentam inen o lis i saatava a lu l<br />
le niin pian kuin m ahdollista. V arsin<br />
kin kun täältä on löydettävissä<br />
n iitä p ie n ta lo to n tte ja , jo is ta Turussa<br />
sanotaan olevan puute. Ei n iin, että<br />
• K o n su li A rm a s O . J o k in e n k e rto m a s s a P ik is a a re n y h te is k u n ta e lä m ä s tä<br />
T u rk u -s e u ra n viim e ke v ä ä n H irv e n s a lo -re tk e ily n y h te y d e s s ä . V a n h a la lv a p o l-<br />
la ri o li ” s a a rn a tu o lin a " ja ku u lijo ita n. 300. — K u va: Ilm a ri R in n e.<br />
Kuva peitetty te kijä n o ike u sa sia n vuoksi.<br />
koko saari o lis i kerra lla rakennettava<br />
täyteen, vaan verkkaisesti edeten,<br />
p ie n ta lo to n ttie n luonnollista<br />
kysyntää noudattaen ja lu o n n o llisesti<br />
ku n n a lliste kn iika n vaatim ukset<br />
huom ioonottaen. Tässä m ielessä<br />
viim e a ikoin a julkisuudessa näkynyt<br />
"M o ik o is te n p ro je k ti" voisi olla<br />
hyvä a lku jä rje ste lm ä llise n rakentam<br />
isen alo itta m ise ksi.<br />
EDELLÄ on kä site lty lä hinnä H irvensalon<br />
rakentam ista. U seim m at<br />
näistä a ja tu ksista soveltuvat koko<br />
M eri-Turkuun. R akentam inen olisi<br />
kuitenkin a lo ite tta va H irvensalosta<br />
ja edettävä m yöhem m ässä vaiheessa<br />
Satavaan ja K akskertaan. Koko<br />
alueen käytöstä o lis i kuitenkin saatava<br />
yhtenäinen suunnitelm a. T ie <br />
dossani ei ole, onko olem assa m uuta<br />
kuin professori O lli Kivisen laatim<br />
a kaava, joka ainakaan siltä osin<br />
kuin se tarko itta a kerrostalokaupungin<br />
rakentam ista H irvensaloon ei<br />
m ielestäni alkuunkaan sovellu saaren<br />
rakentam isen perustaksi.<br />
OLISIKOHAN aiheellista toim eenpanna<br />
korkeatasoinen kansallinen,<br />
tai peräti kansainvälinen suunnittelu<br />
kilp a ilu M eri-Turun suunnittelem<br />
iseksi niin että täm ä luonnon<br />
m eille lahjoittam a ainutlaatuinen<br />
kappale kauneinta Suom ea tulisi<br />
tarkoituksenm ukaisesti käytetyksi<br />
sam alla luonnollisen kauneutensa<br />
säilyttäen?<br />
□
Kirjoitus peitetty tekijänoikeusasian vuoksi.
Kirjoitus peitetty tekijänoikeusasian vuoksi.<br />
Ruissalon<br />
luonnonsuojelu<br />
K ym m enkunta tu rku la ista<br />
lu o nnonsuojelu a lä h e llä olevaa<br />
yhdistystä, T u rku-seura niiden<br />
m ukana, on jä ttä n yt T urun kaup<br />
unginvaltu u sto lle kirjelm än,<br />
jossa kiire h d itä ä n Ruissalon<br />
lu o n n o n suoje lu llisia turvatoim ia<br />
lisääntyvää m o o tto riliik e n n e ttä<br />
ja satam an la ajennuksen haittava<br />
ikutu ksia vastaan.<br />
T u rku-seura on useita vuosia<br />
sitten k iin n ittä n yt k irje lm illä ä n<br />
kaupungin h a llitu kse n huom ion<br />
R uissalon s u o je lu to im e n p ite isiin .<br />
M yös ns. R u issalo-toim ikunta<br />
on tu tk in u t asiaa ja antanut<br />
om an lausuntonsa.<br />
M itään vira llis ia päätöksiä<br />
kaupungin s u o je lu to im e n p ite istä<br />
ei kuitenkaan ole vie lä te h ty ja<br />
siksi m ain ittu k iire h tim is k irje lm ä<br />
on nyt jä te tty kaupunginvaltuustolle.<br />
□<br />
TURUN T eatte rike rh o n to im in ta <br />
kauden p ä ä töstilaisuudessa Suom<br />
alaisella P ohja lla kerhon säätiön<br />
p uheenjohtaja , hovioikeudenneuvos<br />
Olavi S antalahti lu o vutti säätiön<br />
m yöntäm än 3 000 m arkan tu nnustusp<br />
a lkin n o n la u la ja ta r Linda<br />
W idstedtille. M a in o späällikkö Eero<br />
Pohjonen luovu tti Ju kola n Juhaniveistoksen<br />
T urun ruotsalaisen<br />
teatterin n ä y tte lijä lle S oli Labbartille<br />
hänen suorituksestaan Bertol<br />
B rechtin näytelm ässä "M o r C ourage<br />
och hennes b a rn ” . T eatterikerhon<br />
s tip e n d it saivat näytte lijä t<br />
H eikki Alho, Eeva Kantanen ja<br />
M arja Packalen, p u vustonhoitaja<br />
Ritva S iekkinen, näyttäm ö p ä ä llikkö<br />
Juhani Tyynelä ja tanssiryhm ä Leena<br />
N ordanberg, Juhani R ytkölä,<br />
J a rkko S undelin, Jo rm a S uojanen,<br />
Eeva-Liisa T olvanen, R iitta V ahtera<br />
ja Paula V ähäm äki. T urun T e a tte ritaiteen<br />
Ystävien stip e n d in saivat<br />
o h ja a ja A u lis R uostepuro, n ä ytte lijä<br />
A rno V irtanen, T urun K isa-V eikkojen<br />
N äyttäm ö ja edellä m a in ittu<br />
tanssiryhm ä.<br />
TURUN kahdeksan h arrastajate<br />
a tte rin edusta ja t jä ttiv ä t 14. 6.<br />
<strong>1978</strong> a p u la iskaupung in jo h ta ja Ilkka<br />
Järviselle kirje lm ä n , jossa esitetään,<br />
että kaupunki m yöntäisi 3 000<br />
m arkan avustuksen syksyllä jä rje s <br />
tettävään te a tte rie n yhteiseen koulu<br />
tussem inaariin. S um m alla v o ita i<br />
siin rahoittaa 50— 60 tunnin koulutus<br />
parille kym m e n e lle hengelle.<br />
K irjelm än o liv a t a lle k irjo itta n e e t<br />
N um m enm äen Työväen Näyttäm ö,<br />
Tarm on Näyttäm ö, T e a tte ri Aurala,<br />
T urun K isa-V eikkojen Näyttäm ö,<br />
T urun L a psiteatteriyhdistys, T urun<br />
N uorisoseuran N äytte lijä t, T urun<br />
Y lio p p ila ste a tte ri ja Å bo A m atörteaterföreningen.<br />
Turussa yli 800 vanhusta<br />
vartoo laitospaikkaa<br />
B M a ri, 75, m e n etti n äkö k y kynsä jo u seita vuosia sitten.<br />
Ikäktn jo p a in a a ; a jo itta is e t m u istin m en etykset te k ev ät yksin<br />
a sum isen m ilte i m a h d o tto m a k si. S ilti M a ri-m u m m o n on yhä<br />
ja tk e tta v a — k o tisis are n avu s ta m an a — yksin äistä elo aan,<br />
sillä tu rk u la is is ta v a n h a in k o d e is ta ei tä lle van h u k s elle löydy<br />
p a ik k a a .<br />
M ari-m um m on kohtalotovereita,<br />
kiire e llisen hoitoavun tarpeessa<br />
o levia vanhuksia ja invalideja, on<br />
T urussa noin 200. H eidän e linolosuhteensa<br />
ovat usein alapuolella<br />
kaiken arvostelun. S osiaalita rkkailijan<br />
tutkim usten ja lä ä kärinlausunnon<br />
p erusteella näm ä h e n kilö t on<br />
s iirre tty vanhain kote ih in sisään<br />
pääsyä o dottavien jo n o n kärkeen.<br />
Siinä jonossa vartoo tällä hetkellä<br />
laitospaikkaa itselleen yli 800 turkulaisvanhusta.<br />
Karussa todellisu u d e ssa hoitoavun<br />
tarve on vielä kin suurem pi,<br />
sillä jo jo n o o n pääsy edellyttää<br />
puoltavaa lä äkärinlausuntoa. Sen<br />
perustaksi ollaan T urkuun luom assa<br />
m a hdollisim m an yhtenäiset ja<br />
täsm älliset k rite e rit.<br />
T ällä h etkellä on Turussa yli<br />
19 000 65 vuotta täyttänyttä h enkilöä.<br />
V uosittainen lisäys on noin<br />
700. Vanhusten h uollon — toim eentuloturvan,<br />
asum isen, avohoidon ja<br />
la ito shuollo n — p a lvelujen suurk<br />
u lu tta jia ovat 75-vuotiaat. T urkulaisten<br />
vanhain kotie n asukkaiden<br />
keski-ikä on kuite n kin lähes 80<br />
vuotta.<br />
VANHAINKOTEJA<br />
SAATAVA LISÄÄ<br />
— T urun k a u p u n g illa on vanhaink<br />
o tip a ikkoja runsaat 750. Näiden<br />
lisäksi on käytettävissä 350 paikkaa<br />
yksityisissä vanhainkodeissa, jo ita<br />
on kahdeksan, kertoo apulaiskaup<br />
u n g in jo h ta ja Ilkka J ä r v i n e n .<br />
K aupungin n eljästä vanhainkodista<br />
vanhin on 216-paikkainen Luolavuoren<br />
vanhain koti, uusin taas Runosm<br />
äen koti, jossa h o ito s ijo ja on<br />
240. Täm än lisäksi kaupungilla on<br />
m uutam a paikka N ousiaisten kunnan<br />
M oision vanhainkodissa sekä<br />
m yös Liedon vanhainkodissa. J o <br />
notusaika n äihin saattaa venyä<br />
m uutam asta kuukaudesta jopa<br />
m uutam aksi vuodeksi.<br />
— Laitospaikkojen vajaus on Turussa<br />
huomattavan suuri, sosiaalilautakunnan<br />
laskelmien mukaan<br />
tarvittaisiin jo vuoteen 1980 mennessä<br />
kaksi uutta, 100— 120 paikkaista<br />
vanhainkotia lisää. Vuoteen<br />
1990 mennessä olisi luotava 300<br />
paikkaa.<br />
— Avun ta rv its ijo id e n m äärään<br />
nähden la ito s p a ik k o ja on aivan lii-<br />
Ilkka Järvinen<br />
an vähän. Tilanteesta selvitään vain<br />
rakentam isen kautta, sanoo apulaiskaupunginjohtaja<br />
Järvinen. Laitospaikkojen<br />
ohella on luonnollisestikin<br />
lisättävä ja kehitettävä<br />
vanhusten avohuollon palveluja;<br />
rakennettava vuokra-asuntoja, lisättävä<br />
kotiavustajia sekä kehitettävä<br />
palvelutalotoim intaa.<br />
VUOKRA-ASUNTOJA<br />
VUODESSA SATA<br />
M oni turkulaisvanhus on löytänyt<br />
avun ja saanut kodin kaupungin ja<br />
seurakuntien rakennuttam ista vanhustentaloista,<br />
joissa on yhteensä<br />
noin 800 pienasuntoa. V anhuksille<br />
rakennetaan uusia vuokra-asuntoja<br />
vuodessa noin sata. S ilti varsin<br />
tuoreiden selvitysten mukaan Turussa<br />
on kuitenkin yhä 400— 500<br />
hyvin heikkokuntoista asuntoa, jo ista<br />
vanhukset olisi kiireesti saatava<br />
inhim illisiin tiloihin.<br />
KOTIAVUSTAJIEN<br />
EDELLÄKÄVIJÄNÄ<br />
— K otiaputoim inta on o soittautunut<br />
erittäin tehokkaaksi vanhusten<br />
avohoidon m uodoksi, jo ta Turussa<br />
on kehitetty voim akkaasti toteaa<br />
Ilkka Järvinen. K aupungin palveluksessa<br />
on 235 kotiavustajaa. Valtuuston<br />
päätöksen m ukaan heidän<br />
m ääräänsä lisätään vuosittain 20<br />
henkilöllä. K otiavustajien avulla<br />
voivat hyväkuntoiset, verraten terveet<br />
vanhukset asua kotonaan huom<br />
attavan korkeaan ikään asti. T o i<br />
m innan h aittapuolena on sunnuntain<br />
seutujen varsin p itkät hoitotauot<br />
ja h o itoajan lyhyys.<br />
PALVELUTALOT<br />
M uualla m aassa on palvelu to i<br />
m intaa ” pyörite tty” jo varsin p itkään<br />
ja siitä saadut kokem ukset<br />
ovat m yönteisiä. T urku saa ensim <br />
mäisen palvelutalonsa, jo n k a rakentaa<br />
yksityinen säätiö Vasaram äkeen<br />
ensi vuoden helm ikuussa. Myös<br />
kaupunki suunnittelee p alvelutalojen<br />
rakentam ista vanhuksia varten.<br />
Avohoidon luontoista palvelu to i<br />
m intaa — aterioita, askartelua, ja l-<br />
kahoitoja — tullaan lähivuosina lisääm<br />
ään. Tänään täm änlaatuista<br />
palvelua tarjoavat lähialueitten vanhuksille<br />
R unosm äen ja Liinahaan<br />
vanhainkodit. T oim inta on saanut<br />
varsin suopean vastaanoton vanhusten<br />
taholta.<br />
TYÖTÄ RIITTÄÄ<br />
— Vanhusten huollon kokonaistilanteessa<br />
olem m e m iltei samassa<br />
pisteessä kuin m onet m uut kunnat<br />
m aassam m e; vaikeuksia ja työtä<br />
on paljon, m utta ne aiotaan se lvittää<br />
m ahdollisim m an nopeasti ja<br />
asiallisesti, sanoo a p u laiskaupung<br />
in jo h ta ja Ilkka Järvinen.<br />
VANHAINKODIT<br />
TURUSSA<br />
Kunnalliset vanhainkodit: Liinahaan<br />
vanhainkoti, L iinahaantie 17,<br />
Luolavuoren vanhainkoti, V irvoitu k-<br />
sentie 3, M äntyrinteen huolto koti,<br />
V irvoituksentie 5, R unosm äen vanhainkoti,<br />
V arusm estarinkatu 14.<br />
Yksityiset vanhainkodit: Betania,<br />
Betaniankatu 12, C andolin in vanh<br />
ainkoti, M ultavierunkatu 8, U kkokoti,<br />
M ultavierunkatu 5, Pelastusarm<br />
eijan vanhainkoti, Ispoinen,<br />
vanhainkoti H em m et, T ä h tito rn in <br />
katu 2, lepo- ja v irkistysko ti M arielund,<br />
Satava K akskerta, Svenska<br />
M etodistförsam lingens äld rin g s-<br />
hem m et, H äm eenkatu 4, Peltosen<br />
to ip ila skoti, M ansikkatie 4, A altonen-Peltonen<br />
to ip ila s k o ti Runosm<br />
äessä, Suom en K ristillisen Työväen<br />
N a isliiton Kerhola, R auhankatu<br />
2 ja Lepola, R auhankatu 5<br />
sekä S uoja P a attisilla.<br />
□<br />
RAILI K IIA N LIN N A
Romanttinen linna —<br />
Turun Ukkokoti ry — Gubb-Hemmet i Åbo rf<br />
70-vuotias<br />
• T urun U kko ko d in jugend-tyylinen rakennus M uitavierunkatu 5:ssä.<br />
■ Turun Ukkokodin tehtävänä on ollut tähän mennessä jo,<br />
tosin nyt vasta kypsään ikään ehtineenä, antaa monille sadoille<br />
turkulaisille eläkeiän saavuttaneille kodin kaltainen suojaava,<br />
mutta verkkaista, moninaista toim intaa tarjoava tyyssija.<br />
Otsakkeessa liitetään Ukkokotiin ihailevat maininnat: romanttinen<br />
ja linna. Lienevätkö nämä laatusanat mielekkäitä taikka<br />
turhautumisesta johtuneita? Näinhän voidaan ehkä lausua<br />
kaikista kotikaupunkimme vanhainkodeista! Sanoihin on Ukkokodin<br />
kohdalla kuitenkin vahva perustelunsa ja ne ilmentävät<br />
sen taustaa, historiaa ja perinteitä, kirjoittaa lehdellemme<br />
johtajatar Maj-Lis Niemineva.<br />
TURUN U kkokotihan sijaitsee<br />
Suom en kansan a ikakirja in tapahtum<br />
ain keskipisteessä, yhdellä tämän<br />
maan vanhim m an kaupungin<br />
seitsem ästä m aankuulusta jp m iksei<br />
rom a n ttise sta kin kukkulasta.<br />
Linnasta viertää kukkula osin jy rk <br />
känäkin parinsadan m etrin rin teenä<br />
A uran rantaan ja to isella puolen<br />
jo kea vastapäätä kohoaa U nikankare<br />
e lla maan arvokkain pyhäkkö,<br />
T u o m io kirkko. M uistiin vie lä palautuessa,<br />
e ttä M ultavierun rannassa<br />
p itkän, arkisen parkitsem istoim<br />
innan ohella on koko o n tu n u t ja<br />
työ ske n n e llyt autonom isen Suom en<br />
ensim m äinen Senaatti (V altioneuvosto),<br />
on tä llä paikalla nykyajan<br />
sanoin "h o h to a ” .<br />
SIIR TYKÄÄM M E nyt sitten itse<br />
linnaan, jo k a kohoaa yksinäisenä<br />
puistossaan yhtenä vuosisatam m e<br />
taitte e n rakennusta id o n ylväistä<br />
m uisto m e rkeistä , jo tk a jatkuvasti<br />
o vat tä ynnä to im e lia sta eläm ää. T u<br />
russa on p a ljo n Jugend-ra kennuksia,<br />
jo n ka rakennustyylin täällä<br />
om aksui a rkkite h ti F rith io f S trand<br />
e ll; A ura- ja K askenkaduillahan<br />
on peräti m onia Jugend-julkisivuja,<br />
m utta U kkokoti on s iitä kin p o ikkeuksellinen<br />
rakennus, e ttä s illä on<br />
tyylifasaadinsa kaikkiin ilm ansuuntiin.<br />
Täm än ka lta ise t luom ukset<br />
ovat m aassam m e harvinaisia, mieleenpainuvim<br />
m athan ovat Eliel<br />
S aarisen ja hänen avustajiensa<br />
työ- ja asuinrakennus, H vitträ sk ja<br />
Im atran V altio n h o te lli. S isätiloissa<br />
on sä ilyte tty leim aa-antavana m elkein<br />
kauttaaltaan Jugendin om a<br />
laatuinen orn a m e n tiikka antaen<br />
siten sisältöä tä ä llä a rkiselle aherrukselle.<br />
Näin on siis totta, että<br />
ym p ä ristö llä ja lin n a lla on rom anttinen<br />
vaippansa, m utta se ei yksin<br />
riitä antam aan pain o kku u tta otsakkeen<br />
sanoille.<br />
RO M AN TIIKKA on in h im illistä<br />
ihm iseen liittyvää. Näin onkin o llu t<br />
kodin kannatusyhdistyksen perustam<br />
isesta (12. 05. 1892) lähtien<br />
asiain tila . P erustam issanatkin lausuttiin<br />
m uistorikkaassa T eatteriravintolassa.<br />
Ensim m äisen lahjakirjan<br />
antoi kodin syntysanojen<br />
lausuja ja sitte m m in johto ku n n a n<br />
m onivuotinen puheenjo h ta ja , kusta<br />
n ta ja G ustaf W ilhelm W ilén p uolisonsa<br />
A ugustan kanssa heidän hopeahääpäivänään.<br />
L a h ja kirja n (päivätty<br />
22. 09. 1892) ensila u se e t antavat<br />
m yös vivahteen rom antiikasta<br />
ja la h jo itta ja in s illo isesta pääm<br />
äärästä:<br />
"S itte n kun me a lle k irjo itta n e e t<br />
aviopuolisot, vähäisenä m uistona<br />
ka ksikym m entäviisi v u o tta kestäneestä<br />
onnellisesta a v io liito sta m <br />
me olem m e päättäneet lahjo itta a<br />
tulevan T urun U kko ko d in pohjarahastoksi<br />
kym m enentuhatta<br />
(10 000) Smk., haluam m e täm än<br />
lahjoituksen suhteen m äärätä<br />
seuraavaa:<br />
1) Että tuleva T urun U kkokoti<br />
p erustetaan vanhoja m ie hiä va r<br />
ten, jo tk a kuuluvat etupäässä<br />
säätyläisluokkaan ja asuvat vakinaisesti<br />
Turussa.<br />
2) Että jn e ."<br />
TURKU on itsekin tu n te ik k a a lla<br />
eläm änm uodollaan elähdyttänyt<br />
m onia la h jo itta jia , jo tk a täten te o illaan<br />
ovat m yötävaikuttaneet ra tkaisevasti<br />
kodin syntyyn ja henkeen.<br />
Kunnallisneuvos G. A. P etrelius,<br />
yksi suurim m ista la h jo itta jista , ilm<br />
oittaa kirjeessään syyn tekoonsa<br />
sanoilla:<br />
"Tänään viettäm äni m e rkkip ä i<br />
vän jo h d o sta — koska on kulunut<br />
50 vu o tta s iitä kun m uutin<br />
P orista T urun kuntaan, haluan<br />
m inä tä ä llä v ie ttä m ie n i o n n e llisten<br />
päivien m uistoksi, täten luovuttaa<br />
jn e ."<br />
Luonnollista on, e ttä näin annetu<br />
t la h jo itu kset sisältävät velvoitteet<br />
säilyttää linnassa in h im illin e n lämpö<br />
ja tu rku la in e n eläm änm eno. T u <br />
run kaupunki on m yös vira n o m a i<br />
sena kantanut kortensa kekoon tä l<br />
le rom antiikan tyyssijalle. K aupunki<br />
luovutti (29. 09. 1904) U kkokodin<br />
haltuun sen nykyisen to n tin varsin<br />
keskeiseltä paikalta aivan kaupung<br />
in eläm änsykkeen tuntum asta.<br />
Kukkula o li s illo in vanhoje n valokuvien<br />
peru ste e lla to sin a u tio ja<br />
paljas, lyhyesti sanoen karu. Kaupungin<br />
p u u ta rh u ri H arald S öderberg<br />
m uutti ku ite n kin laajo je n istutusten,<br />
kuten to isaalta ja sm iin it<br />
ja sire e n it ja to isaalta suuriksi kasvavat<br />
puut, avulla alueen lehteväksi<br />
puistoksi, jo k a suo k o d in asukkaille<br />
v iile yttä h e lte isin ä kesäpäivinä<br />
ja suojaa talven tuiskuilta .<br />
Puistoahan kie rtä ä jo m elkein legendaksi<br />
m ainittu Lem m enpolku.<br />
E DELLÄ on e site tty U kkokodin<br />
historiaa, koska p e rin te e t m uovaavat<br />
nykypäivän; ei siksi, että täällä<br />
ihailta isiin vain m ennyttä vaan siksi,<br />
koska h isto ria sisältää U kkokodin<br />
kohdalla p a ljo n hienostunutta<br />
ja nuorekasta "c h a rm ia ". U kkokodin<br />
parin viim e vuosikym m enen<br />
m uuttum isista on lyhyesti k e rro tta <br />
va p ä äkohdittain seuraavaa. Kodin<br />
historiassa ankarie n sotavuosien ja<br />
sen jä lkeisen vaikean taloudellisen<br />
kauden päätyttyä alkoi uusi rauhallinen<br />
kehityskausi varatuom ari<br />
W erner W ännisen jo h d o lla (1965—<br />
72). Hän astui varatuom ari Axel<br />
T im g re nin tila lle täm än luopuessa<br />
tehtävistään 91-vuotiaana kodin<br />
hyväksi su o rite tu n kunniakkaan<br />
kuusikym m envuotisen työpäivän jä l<br />
keen. S uom en ta lo u d e llisen kehityksen<br />
m yötä kasvoivat m yös vanhainkodeille<br />
asetettavat velvoitteet;<br />
monet sosiaaliset lain säädännölliset<br />
seikat sekä T urun kaupungin<br />
eri lautakuntien rakennuksien ja<br />
alueitten hoid o sta antam at säännökset<br />
p a kottivat la a jo ih in uudistuksiin<br />
säästäen om aleim aisuutta<br />
tietenkin m ahdollisim m an paljon.<br />
Tänään tuntu u aivan uskom attomalta,<br />
että kiinteistölautakunnan<br />
käydessä kodissa 1966 täytyi uskoa<br />
silm iään, kun isossa padassa metrin<br />
pituisin, m ärin haloin keitettiin<br />
kaikki talon pesuvesi; pata höyrysi<br />
ja patahuoneessa ikkunat olivat<br />
jatkuvasti läpinäkym ättöm ät. Keittiön<br />
ainoa lä m m itysla ite o li m ittava<br />
puuhella, jo n ka sytyttäm inen aloitettiin<br />
klo 5 aam ulla, talvella tum <br />
put käsissä ja tu rk k i päällä. Keskusläm<br />
m itys 1969 to i m ukanaan lähes<br />
kaiken; o li kuin taivaan kansi<br />
o lisi repeytynyt, kuum aa vettä tuli<br />
joka kerrokseen eikä tarvin n u t ukkojen<br />
enää salaa "h a m s tra ta " hetekain<br />
la a tiko ih in yö llä puita pakkaspäivän<br />
varalle. U udistustöitä<br />
auttoi paljo n m onien vapautuvien,<br />
• Näkymä T urun U kkokodin alueen vehreydestä.<br />
tarpeettom iksi tulleiden tilojen hyväksikäyttö.<br />
Tästä esim erkkinä olkoon<br />
vain halkokellarin m uuttum i<br />
nen viihtyisiksi ruokailutiloiksi. Vanhusten<br />
asum inen, kodin päätehtävän,<br />
kannalta nelikerroksisessa talossa<br />
tärkeä ja täysin välttäm ätön<br />
hissi saatiin vasta 1972.<br />
UUDISTUSTEN kohdalla on ensiksi<br />
korostettava varatuom ari W erner<br />
W ännisen uhrautuvaa alttiutta<br />
oman aikansa ja vaivannäkönsä<br />
suhteen ja sam alla kykyä nähdä<br />
oikeassa valossa ajan vaatim ukset<br />
vanhainkoteihin nähden. Kaupungin<br />
viranom aiset ylintä johtoa myöten<br />
ovat suhtautuneet aina m yötäm ielisesti<br />
U kkokodin toim intaan kuten<br />
yleensä vanhainkotien toim intaan<br />
Turussa. T aloudellisesti korjaukset<br />
m ahdollisti Raha-autom aattiyhdistys<br />
tukem alla rakennustöitä monena<br />
vuonna seuraten jatkuvasti sam alla<br />
töiden eri vaiheiden edistym istä ja<br />
kodin toim intaa. Tämä oli aivan<br />
ratkaisevaa korjausten kannalta.<br />
A rkkitehti O lli K estilä on laatinut<br />
U kkokodin korjaussuunnitelm at ja<br />
valvonut myös ennenkaikkea perinteiden<br />
säilym istä käytännön ohella.<br />
TÄNÄÄN U kkokoti on jatkuvasti<br />
yksityinen vanhainkoti, jonka asukkaat<br />
ovat Turkuun kytkeytyneitä<br />
kaikkien eri yhteiskuntaluokkien jäseniä.<br />
Kaupunki osallistuu pieneltä<br />
osalta käyttökustannuksiin, kuten<br />
tapahtuu m uidenkin yksityisten vanhainkotien<br />
kohdalla täällä. U kkokodissa<br />
asukkaiden m aksut vaihtelevat<br />
huoneiden laadusta ja m ahd<br />
ollisesta lisähoidosta riippuen.<br />
Lääkärinsuosite on välttäm ätön sisäänpääsyyn.<br />
Asukkaita kodissa on<br />
vaihdellen 70— 80, joista pääosa<br />
asuu yhden hengen huoneissa. Kodin<br />
asioista päättää yhdeksän henkilöä<br />
käsittävä johtokunta, jonka<br />
puheenjohtajana on vuodesta 1977<br />
lähtien toim inut toim itusjohtaja<br />
Lars Tiusanen. Hänen ja varatuomari<br />
W ännisen v ä lillä toim i puheenjohtajana<br />
jälkim m äisen poika<br />
m aisteri Eino W änninen. Johtokun-<br />
Ruveta pykämä<br />
nätei pykninkei<br />
eli reklementei<br />
Turu herroil<br />
Se o vähä kam al, m einan to i pykninki<br />
fasuuna. Ne o kaik sam ankaltassi<br />
pakloori, suari ja silei, petoni<br />
ja klassi. Ei enne m akasiinikka<br />
noi rum i ollu.<br />
M one m uovinkisi talo seistä tö llö t<br />
tävä pelkkä laastip pinnas. M issäs<br />
kaik krum eluuri ja koriste ova, ei<br />
kukka enä sem m ossi tu n ? Turu<br />
näteis, vanhois kivim uureis ova sisäl<br />
jä le l kaunik konki ja siäl sim m ose<br />
kom ia färi ja koriste, et passa katto<br />
m alli ja päält ku kreivitte linna, o<br />
sennäköst ikkuna ja akkuna, verantta<br />
ja patsast. Jaa a kyl ova nämä<br />
aja pykm estari ja a rk k ite h ri kaik<br />
kauneure unohtanu.<br />
T arttis otta tom m one vanha Engm<br />
annin kalja fa b riiki suure kärry ja<br />
kaks hevost ette ja sit viärä kaik<br />
Turu arkkite h ri ja m uu herra kiartoajelul<br />
pisi T urkku ja näyttä nätei ja<br />
kom ioi taloi, sem m ossi ku ei oi viäl<br />
kukka huam annu reppi alas ja pan<br />
petoni tilal.<br />
Linnankarul o V ertrantti ja kaks<br />
kom ia rahapankki, toises on patsaiki<br />
kyljes ja toine o S uam enkallios<br />
kranitti ja siäl K ristiinkaru alapääs<br />
o viäl toinenki k ra n iittip ytin ki, jota<br />
kelppa katto, vaik olis kravatikki<br />
kurkus ja m uu sim seti kaulas.<br />
Ja jo s m ennä E skelinkarul, niin<br />
kyl o kom ia Friivillika B rankoori. Ja<br />
o m eil viäl m ont m uutaki kaunist<br />
talo senttä jä le l. Sem m ossi o Rettigin<br />
vanha fa b riikki ja telefo o n ita lo<br />
— se entinen — A urakarul ja Tuam<br />
io kirkko ym päril on kam ala m ontta.<br />
Ja siäl Käske mäen pääl o se<br />
Hjorten.<br />
Nys sit vaa pykäm ä uussiki ja<br />
m onevuovinkisi pykninkei, myäs sil<br />
silm äl et niitte piräs kans olem a<br />
kaunei ja nätei. Pankka piäni patsaiki<br />
sin joukko. M ut ä lkkä herrantahre<br />
vaa pankka fra m il sem m ossi<br />
partararikaalien kivest tai raurast<br />
tehryi hökötyksi ja m öykkyi, ku jo s<br />
kus näky m useos. Ne o tuattu sentakia<br />
museo, ete poja n klo p i säre,<br />
ku luuleva n iit sorast jäänyiks<br />
punkkeripalasiks tai m uiks m onum<br />
enteiks.<br />
□<br />
KULM AKIVE ENTTISSI POIKKI<br />
taan kuuluu aina yksi talon perustajan<br />
G. W. W ilénin suvun jäsen, jo <br />
ka tä llä hetkellä on rva U lla W ilén<br />
lähes jo parikym m entä vu o tta to i<br />
m ineena. T o isia pitkäaikaisia jo h <br />
tokunnan jäseniä ovat vuorineuvoksetar<br />
Disan von R ettig, jo ka oli<br />
kauan to im in n a lle tärkeänä alo ite -<br />
rikkaana varapuheenjohtajana ja<br />
rouva Inger Bahne.<br />
TURUN U kkokodin m erkkivuoden<br />
valm istelut ja v ie tto liittyvät m yöskin<br />
läheisesti T urun edessäolevaan<br />
suureen juhlavuoteen.<br />
□
Redaktör<br />
HANS OTHMAN:<br />
Å bo — staden som river<br />
— eller som bevarar?<br />
Den ekonom iska depressionen<br />
har brom sat ner den våldsam m a<br />
takten i byggandet. E xpansion är<br />
ingen sjä lvkla rh e t längre. Festtalsfrasen<br />
''Å b o är en växande stad”<br />
har få tt avskrivas. S extiotalets<br />
o rim lig a och överoptim istiska<br />
genera lp la n sp ro g n o s på 252 000 invånare<br />
år 2000 bantas ner till<br />
187 000. Den stora m otorvägsrutan<br />
kring innerstaden är en annan<br />
utopi som knappast någonsin<br />
kom m er a tt förverklig a s. Inte ens<br />
den m ångom talade "T u rp iin a -<br />
vägen” , som s kulle ha u tg jo rt en<br />
sida i den rutan, har accepterats<br />
av beslutsfattarnas m ajoritet.<br />
H änder ingenting i Åbo, har utv<br />
e cklingen stannat av? Nej då,<br />
visst händer d e t! Åbo, staden som<br />
b liv it beryktad fö r sina rivn ingar<br />
av gam la hus, tycks b ö rja se sig<br />
om kring och tänka efter. Större,<br />
högre, m er är inte a llt! Vi vaknar<br />
till in s ik t om att vi kan ta vara på<br />
vad som ännu fin n s kvar, reparera,<br />
restaurera, renovera, värdesätta<br />
kvalitet och ko n tin u ite t i stället fö r<br />
fa rt och kvantitet. M iljödebatten<br />
sp rid e r sig och påverkar också<br />
dem som h ittills har sm ålett överseende<br />
åt husgråtare och g rö n p ro <br />
feter.<br />
Se er om krin g : Saluhallen har<br />
m oderniserats med bevarande av<br />
den fin a atm osfären. K ingelinska<br />
lusthuset har flyttats och återuppstått,<br />
låt vara på privat in itia <br />
tiv, men har iståndsatts på stadens<br />
bekostnad. En startpeng på 500 000<br />
m ark har bevilja ts fö r sjöfartsm<br />
useet i Engels observatoriebyggnad<br />
på V årdberget.<br />
Det fin n s planer på a tt utvidga<br />
A poteksm useet och restaurera hela<br />
den unika gård sm iljö n i den forna<br />
H errekanten. F ör bara tio år sedan<br />
var det fråga om a tt riva och<br />
fly tta gård e n när man skulle bygga<br />
e tt sto rt äm betshus i kvarteret. En<br />
våg av husm ålande går nu över<br />
staden varje vå r och som m ar. Och<br />
Kuppis få r ä ntligen sin äventyrspark.<br />
S ta d sfu llm ä ktig e har b eslutat att<br />
P ort A rth u r skall bevaras till<br />
övervägande del. Redan nu kan<br />
m an s k ö n ja re su lta t av det bes<br />
lu te t — fo lk vågar igen satsa på<br />
in sta lla tio n e r o ch fö rb ä ttrin g a r<br />
i husen.<br />
A rbetena på a tt bygga om den<br />
gam la m anegen vid åstranden till<br />
lokal åt studentteatern har inletts.<br />
BEVARAD HUSRAD?<br />
Äm betshus planeras alltjäm t,<br />
men nu e n lig t en tota lp la n . I<br />
fö rsta hand äm nar man bygga<br />
i det av staden ägda kvarteret vid<br />
M artinsbron. Men planeraren satsar<br />
också på att bevara husraden<br />
m ot S lottsgatan. N är Kvarnbron<br />
m ed dess tu nnelanslutning blev<br />
färd ig kunde gatparet S kolgatan—<br />
Allégatan enkelriktas, och nu har<br />
den sistnäm nda gatan på nytt planterats<br />
med trän. Den kan igen göra<br />
skäl fö r sitt namn. P lanerarna tä n <br />
ker på fotgängarna, och en bro<br />
byggs över M artinsgatan vid Id ro ttparkens<br />
trappor.<br />
TRE STORA STATLIG A<br />
Tre stora statliga renoveringsarbeten<br />
pågår sam tidigt i Åbo.<br />
Gam la akadem ihuset m ed Landshövdingens<br />
m agasin, D om kyrkan<br />
o ch Slottet. M agasinet har m ålats<br />
upp i em pirens fä rg e r gult och vitt<br />
och postfilia le n har flytta t tillbaka.<br />
■ Det börjar synas glädjande tecken<br />
pa en miljöbevarande inställning i Åbo.<br />
Men ännu finns mycket att göra, bl a<br />
att rädda Ingmanska gården.<br />
Om några m ånader är A kadem i<br />
huset helt reparerat, och har återfå<br />
tt s itt stå tlig a tra p p h u s mot<br />
Tavastgatan. När läsaren få r detta<br />
num m er av "Å b o vår sta d ” i sin<br />
hand har den fö rs ta gudstjä n s<br />
ten under Dom ens ljuskalkade<br />
valv redan h ållits. M en på den<br />
fö rsta prom enaden genom S lottets<br />
histo riska m useum får vi vänta<br />
några år till.<br />
Staten s tå r fö r s tö rsta delen av<br />
kostnaderna fö r dessa arbeten.<br />
Men utan e n e rg isk lokal insats och<br />
påtryckning hade de kanske inte<br />
kom m it till stånd lika snabbt.<br />
O ckså i detta fa ll b ö r vi kunna tala<br />
om en en inte n sifie ra d Åbo-anda,<br />
ett drag av ny loka lp a trio tism .<br />
STADENS ANSVAR<br />
Det är sjä lvfa lle t Å bo stad som<br />
har huvudansvaret fö r stadsm iljön,<br />
ju rid is k t, te k n is k t-o rg a n isato riskt<br />
och sam hällsm oraliskt. Men också<br />
fastigheternas ägare kan bidra.<br />
Hus kan m ålas, och de m ålas. Kala<br />
trå kig a fasader kan kläs in i m juk<br />
grönska. N är få r t ex S ibeliusm<br />
useets beto n g b u n ker något grönt<br />
krin g sig?<br />
Å terställandet av G am la rådhuset<br />
i poliskvarte re t till dess 1700-talsgestalt<br />
har debatterats. Skall huset<br />
• Landshövdingens m agasin har restaurerats och m ålats o ch lyser nu I<br />
em pirens g u lt o ch vitt. — Foto: Hans Othm an.<br />
återfå sitt branta tak o ch klocktorn<br />
elle r skall senaste sekelskiftes<br />
skjo rtfa b rik ö r fö r a lltid ges sista<br />
o rd e l? Nu se r dock restaureringsplanerna<br />
ut att vara lagda på is,<br />
och huset repareras i dess nuvarande<br />
form . I det sam m anhanget<br />
bör man u nderstryka betydelsen av<br />
att öppna K losterm ellangatan fö r<br />
allm änheten. Rädslan fö r att den<br />
trånga passagen skall locka till<br />
bråk o ch s tö rn in g a r b ö r inte få<br />
hindra planerna.<br />
RÄDDA IN G M ANSKA!<br />
R ådhusrestaureringen och räddandet<br />
av Ingm anska gården har mer<br />
e lle r m in dre u ppfattats som varandra<br />
uteslutande alternativ. Men<br />
m ed Ingm anska gården brådskar<br />
det ve rk lig e n ! Ju längre man d rö <br />
je r desto dyrare b lir reparationerna.<br />
Rådhuset s tå r d ä r det står, och<br />
det to rd e inte finnas några konkreta<br />
p laner på vad det skall användas<br />
till när polisen fly tta r ut.<br />
Klara o ch u ttalade planer finns<br />
i stället fö r Ingm anska gården:<br />
stadsb ib lio te ke t, som a ld rig har<br />
kunnat utvidga under sina nästan<br />
75 år, b ehöver nya utrym m en och<br />
anser Ingm anska gården vara<br />
m ycket läm plig fö r bl a tid skriftsläsesalen.<br />
Men saken kom pliceras<br />
av ägorä ttsfö rh å lla n d e n a till den<br />
delade tom ten. O m öjlig b ö r en<br />
lösning dock inte vara.<br />
VAD HÄNDER M ED JU LIN SKA?<br />
N ärm aste granne till Ingm anska<br />
gården ä r J u lin s k a tom ten med<br />
dess p la s tin k lä d d a ruiner. V aruhuset<br />
som ä ger tom ten äm nar inte<br />
bygga där, men har inte heller<br />
fu n n it en köpare. F örpliktelserna<br />
mot fo rn lä m n in g a rn a under jo rd<br />
skräm m er. Staden, som så hett<br />
• K ingelins lusthus flyttades pä<br />
privat initia tiv men har m ålats och<br />
iståndsatts av historiska m useet. —<br />
Foto: Hans Othm an.<br />
• D om kyrkans torn lyser med vita blinderingar. — Foto: Hans Othm an.
TURKU -SEURAN M IE L IP ID E<br />
SUOMEN TALOUSSEURAN TONTIN<br />
RAKEN TAM ISASIASSA :<br />
Tontille voidaan hienovaraisesti<br />
rakentaa<br />
TU R KU -seuran hallitus käsitteli<br />
kokouksessaan keskiviikkona 29. 3.<br />
<strong>1978</strong> Suom en T alousseuran tontin<br />
rakentam isasiaa, josta T urku-seuran<br />
m ie lip id e ttä oli pyydetty eri tah<br />
o ilta v ire illä olevan asem akaavam<br />
uutoksen johdosta.<br />
TO DETTIIN , että Suom en Talousseura<br />
oli m a llikelpoisesti hoitanut<br />
ku lttu u rih isto ria llise sti ja rakennusta<br />
ite e llisesti arvokasta kiinteistöään<br />
lähes puolitoista vuosisataa sä ilyttäen<br />
m iljöön lähes alkuperäisessä<br />
asussaan ja uhraten rakennusten<br />
suojeluun ja niiden jatkuvaan kunnossapitoon<br />
p o ikkeuksellisen paljo<br />
n talo u d e llisia varojaan.<br />
KUN tonttia lu e liitty y elim ellisesti<br />
V artiovuoren p uistoon ja lisäksi<br />
A urajoen puolella R unebergin puiså<br />
s tu n d a r to m te r i city, bord e se<br />
det som sin p likt a tt finna en<br />
lösning på problem et. Jubileum s<br />
året 1979 få r vi väl ännu dras med<br />
eländet. Men d ä r kan vi inte<br />
stanna! U tvecklingen m åste gå<br />
vidare, och m an få r hoppas att<br />
den bevarandets vind som har<br />
b ö rja t blåsa växer i styrka.<br />
RAM PLAN<br />
R am planen fö r centrum har fyllt<br />
sex år. Den ä r a lltjä m t bara en<br />
plan på papperet, och kräver nu en<br />
tikkoon, on kaupunkikuvassa tällä<br />
kohtaa säilynyt avoin näkymä<br />
eräälle T urun kukkuloista, m ille<br />
seikalle asukkaat perinteellisesti<br />
ovat antaneet suuren arvon. M iljööko<br />
ko n a isu u s on pysynyt eheänä<br />
siitä huolim atta, että ym päristöön<br />
on rakennettu korkeam pia rakennuksia.<br />
TO N TILLA on kuitenkin kiistaton<br />
rakennusoikeus, vaikka sitä ei ole<br />
aikaisem m in käytettykään.<br />
NYT suunniteltu asuinrakennusten<br />
sijo itta m in e n tä lle puistom aiselle<br />
to n tille m uuttaa o leellisesti kaupunkikuvaa,<br />
jo ta on to tu ttu p itä <br />
mään valm iina. T avoitteena on tontin<br />
talo u d e llisesti järkevä hyväksikäyttö<br />
ja toivottu asuintilan lisääm<br />
inen rauhallisssa paikassa keski-<br />
• Port A rth u r skall bevaras! B ilden är frå n Fredsgatan 20. — Foto: Hans<br />
O thm an.<br />
g ru n d lig revidering. N är fjä rrvärm e <br />
arbetena ä r slu tfö rd a på huvudgatorna<br />
kan man på nytt planera<br />
de t trafikexperim e n t som skall ge<br />
Å bo en m änskovänlig stadsm iljö.<br />
Ett steg i rätt riktn in g är saneringen<br />
av B örskvarterets inre, en av de<br />
idéer som fanns m ed i ram planen.<br />
Nästa b lir kanske a tt sanera<br />
teaterkvarteret. Det fin n s m ycket<br />
att planera i vårt Å bo!<br />
Och när stadens styrande har<br />
kom m it fram till en positiv lösning<br />
fö r både Ingm anska o ch Julinska,<br />
då kan vi på allvar tro och säga att<br />
Å bo har förvandlats till en k u ltu r<br />
bevarande stad!<br />
□<br />
K ansainvälinen<br />
lasten vuosi<br />
1979<br />
Turussa o li kesäkuussa koolla<br />
maamme la stensuojeluväkeä Laste<br />
nsuojelun K eskusliito n jä rje stä <br />
m illä n e u vottelupäivillä. Kolm en<br />
päivän aikana noin 400 osanottajaa<br />
pohti alan kysym yksiä.<br />
K eskusliiton hallitu ksen puheenjo<br />
h ta ja tri H eikki Koski m ainitsi<br />
haastattelutilaisu udessa neuvottelupäivillä<br />
valm istauduttavan myös<br />
kansainväliseen lastensuojeluvuoteen<br />
1979, jo llo in k a ikkia lla m aailm<br />
assa painotetaan asian tärkeyttä.<br />
Suom en vastauksena lapsen vuoden<br />
haasteeseen olisi lastensuojelun<br />
kokonaislain saattam inen yleisesti<br />
voim aan ja käyttöön koko m aailm assa.<br />
Tri Koski totesi m yös, että laste<br />
n kodit saavat liian heikosti valtionapua<br />
ja päivähoitotyö on keskeneräistä.<br />
P äivillä o li lu kuisia esite lm iä ja<br />
niistä keskustelua. T urun lastensuoje<br />
lu n jo h ta ja J a a kko M in kkinen<br />
esitteli Turun lastensuojelutyötä,<br />
sosia a lite ra p e u tti A rto H arkiola Turusta<br />
esitelm öi nuorten p ä ihdehuollon<br />
tavoitteista ja tu rkula in e n M aija-<br />
Liisa A n ttila kertoi laste n ko d in näkökulm<br />
asta varhaiskasvatuksen tavoitteista.<br />
P aljon keskustelua synnyttivät<br />
alustukset aiheesta Kuusivuotiaatko<br />
ko u lu n p e n k ille ? ”<br />
La ste n suoje lu kä rä jillä p u itiin teemaa<br />
"L a m a ja la stenhuollon kehittäm<br />
in e n ". M onta m uuta, tässä mainitsem<br />
atonta aihetta käsiteltiin.<br />
Päivien paras anti o li ryhm äkeskuste<br />
lu t ja niiden ra p o rtit. R etkeilyt Turun<br />
la ste n suoje lu la ito ksiin ja lelunäyttely<br />
täydensivät päivien o h je l<br />
maa. Lastensuojelun K eskusliiton<br />
toim in n a n jo h ta ja n Kalle Justanderin<br />
lausum a "L a p se n parhaaksi, lasten<br />
kanssa", o li eräs m erkittävä ajatus<br />
tehtäessä kentällä la stensuojelutyötä.<br />
□<br />
ILM ARI RINNE<br />
kaupungilla. T ehdyt alustavat suunnite<br />
lm a t oso itta va tkin , että alueella<br />
voidaan hienovaraisesti rakentaa ja<br />
sam alla säilyttää osa puistom aista<br />
pihaa.<br />
IN H IM ILLISEN to im in n a n vilka s<br />
tum inen ja valojen lisääntym inen<br />
tällä varjo isalla alueella tuonee<br />
kaupunkikuvaan uutta eloa sam alla<br />
kun varsinainen katukuva H äm eenkadun<br />
puole lla ei m uutu.<br />
KUN tiedossa on, että kaupunkilaisten<br />
m ie lip ite e t tässä asiassa<br />
m enevät voim akkaasti ris tiin , Turkuseuran<br />
h a llitu s toivoo, että ennenkuin<br />
lo p u llin e n päätös to n tin lisärakentam<br />
isesta tehdään, se lvite t<br />
täisiin, m illa in e n ratkaisu täyttää<br />
parhaiten ne vaatim ukset, jotka<br />
kaupungin terve ke h itys ja kauneusarvojen<br />
to te u tu m in e n e d e llyttävät.<br />
T u rku-seura on valm is antam<br />
aan v iitte itä ja ajatuksia. □<br />
TURKU-Å BO<br />
750<br />
V a lta k u n n a llise t<br />
X X X kotiseutupäivät<br />
Päijät-Häm eessä<br />
X X X I<br />
VALTAKUNNALLISET KOTISEUTUPÄIVÄT TURUSSA<br />
29. 6 . - 1 . 7. 1979<br />
” MERI - TYÖ - KULTTUURI”<br />
- UUTISIA SUUNNITELMISTA JA PIKKUTIETOJA -<br />
T urun valta kunnalliset kotiseutupäivät ovat sam alla Kotiseutuliito<br />
n 30-vuotispäivät, sillä liitto perustettiin 1949 Tammelassa,<br />
Louhen p irtillä .<br />
Täm än jo h d o sta T urun kotiseutupäivien yhteydessä järjestettävistä<br />
useista tilaisuuksista yksi om istetaan liiton 30-vuotisjuhlalle.<br />
Tässä vaiheessa — elokuussa <strong>1978</strong> — eivät nim etyt alajaostot<br />
ole vielä alo itta n e e t valm istautum istöitään. Siksi olen kirjoittanut<br />
selostuksen täm än kesän Lahden valtakunnallisista kotiseutupäivistä,<br />
jo tk a osaltaan ovat antam assa m allia tuleville Turun<br />
ju h lille .<br />
Järjestelyvastuussa o li tänä vuonna<br />
hyvin laaja kuntaryhm ä, Päijät-<br />
Hämeen talousalueen kunnat, M aakuntaliitto,<br />
K o tise u tu liitto ja Lahtiseura.<br />
Ilm o itta u tu n e ita osanottajia<br />
oli n. 400 ja p a ikallista väkeä runsaasti<br />
eri tilaisuuksissa. T urun v.<br />
1979 kotise u tu p ä ivie n valtuuskunta<br />
ja to im ih e n k ilö itä oli kolm isenkym <br />
ILM ARI RINNE<br />
ohjelm ajaoston<br />
puheenjohtaja<br />
mentä mukana Turun m ainoksia levittäneellä<br />
linja-autolla.<br />
Päivät olivat osittain sateiset, jo <br />
ka ehkä vähensi yleisötilaisuuksien<br />
osanottajam ääriä, m utta ohjelm aa<br />
sade ei kuitenkaan suurem m in häirinnyt.<br />
Seuraavassa tiivistetty yhdistelm ä<br />
järjestelyistä ja ohjelm istosta.<br />
T orstaina 3. 8. alkoivat jo ilm o ittautum<br />
iset tapahtum ien keskuspaikassa<br />
Lahden am m attikoululla, jo s <br />
sa oli myös ruokailu, kanslia, ko titeollisuuden<br />
m atkam yynti ja näyttely.<br />
Luonto ja ihm inen-näyttely o li<br />
jä rje ste tty Lahden taidem useoon ja<br />
Lahden historiallisessa m useossa<br />
o li näyttely Päijät-H äm een historiasta.<br />
Perjantaina 4. 8. oli jo aam utuimaan<br />
lin ja -a u to illa kiertoajelu Lahdessa,<br />
m ikä antoikin m iellyttävän<br />
ja elävän kuvan Lahdesta ja varsinkin<br />
niille, jo tka tavallisesti hurahtavat<br />
m atkoillaan Lahden läpi yhtä<br />
ainoata katua käyttäen.<br />
A vajaisjuhlassa esitettiin arvokas<br />
kotiseutuaiheinen ohjelm a. P uhujina<br />
olivat mm. opetusm inisteri Jaakko<br />
Itälä ja Lahden kaup.johtaja O iva<br />
Linnavirta.<br />
K otiseutuliiton vuosikokouksen<br />
jälkeen p id e ttiin ns. K otiseutukäräjä<br />
t aiheenaan päivien tunnus ja<br />
teem a "N u o riso ja kotiseutu” . M u<br />
kaan o li kutsuttu pääkaupungista<br />
asti eri p o liittiste n puolueiden jo h <br />
tavia edustajia, jo tk a istuivat syytettyjen<br />
penkillä ja paikalliset henkilöt<br />
olivat m uodostaneet syyttäjäraadin.<br />
Syytöksenä oli lähinnä hallituksen<br />
kehno nuorisosta huolehtim inen ja<br />
laim inlyönti nuorisotyöllisyyden hoitam<br />
isessa. P uolustus o li "h e ik o illa ”<br />
ja täm äntapainen keskustelu ei tu n <br />
tunut kokonaisuudessaankaan m ielekkäältä<br />
kotiseutupäivien yhteydessä.<br />
Jätettäköön p o litiik k a m uualle,<br />
se oli kuulijoiden yleinen m ie lip ;de.<br />
Fantastisen hieno oli m aakuntien<br />
yhteisillan o hjelm alle iltavalaistu<br />
Lahden hyppyrim äen kisam onttu<br />
m aauim aloineen. Toistakym m entä<br />
m aakunnallista ja p aikallista, enim <br />
m äkseen kansa llisp u ku ista ryhmää,<br />
esittivät tanhuja, kansanm usiikkia ja<br />
lausuntaa. T urku la ise t poikkesivat<br />
edukseen sam ankaltaisuudesta e sittäm<br />
ällä balett'tanssia. Y leisöä oli<br />
m ukana vähänlaisesti, m utta o h je l<br />
m altaan ilta o li to d e lla m ainio.<br />
Lauantaina 5. 8. oli kolm en hie <br />
non retken päivä. Kukin retki kesti<br />
10 tuntia.<br />
• K ’rkkoveneen soutunäytös V ääksyn<br />
kanavalla oli eräs m atkan m o<br />
nista esityksistä. — K uva: Ilm a ri<br />
Rinne.
• P ihasoittajat A nsion luonnonkauniin<br />
h isto ria llisen kartanon p uistossa<br />
Padasjoella tervehtivät viera<br />
ita soitollaan. M atkalla nähtiin<br />
runsaasti kansantanhuajia ja kuultiin<br />
kansansoittajia, jo tk a olivat<br />
m atkan e ri kohteissa täydentäm ässä<br />
a nsiokkaita ohjelm ia. — Kuva: Ilm<br />
ari Rinne.<br />
N ähdyistä, kuulluista, koetuista,<br />
ilo isista ja valtavista hetkistä m ain<br />
ittakoon vain A sikkalan kotiseutum<br />
useon vihkiäiset, Kuhm oisten Riih<br />
igalle ria ssa käynti, Padasjoella<br />
A nsion kartanon isäntäväki avasi<br />
yksityiskotin sa tu lijo ille tarjo ilu in e e n<br />
ja ohjelm ineen, K oskella nähtiin<br />
to im iva museo, jossa pellavan valm<br />
istuksen kaikki vaiheet tapahtuivat<br />
retkikunnan katsellessa.<br />
T oinen retkiryhm ä tutustui mm.<br />
Pajulahden urheiluopistoon, O rim attilan<br />
pitsinnypläysnäytökseen, Kärkölän<br />
ja M äntsälän m useoihin. K olmas<br />
retki, jonka nim enä oli "P e rin <br />
ne- ja ta id e re tki Itä-H äm eeseen" sai<br />
seurata mm. kirkkoveneen soutunäytöstä<br />
Vääksyn kanavalla.<br />
Lauantai-iltana o li vielä ilta ju h la<br />
ravintola T allukassa. Sam anaikaisesti<br />
o li m uitakin tilaisuuksia, mm.<br />
Lahden seurakunnan järjestäm ä<br />
o h jelm ailta.<br />
Sunnuntaina 6. 8. te h tiin kaikkien<br />
yhteinen retki H ollolaan, jo n ka sank<br />
a rih a u d o illa oli arvokas ju hlahetki,<br />
kotiseutuväen seppeleen lasku,<br />
m iesku o ro la u lu a ja puhe. V ä littö <br />
m ästi s iirry ttiin H o llolan suureen ja<br />
kauniiseen h arm aakivikirkkoon, joka<br />
täyttyi ääriään m yöten yleisöstä.<br />
P uhujana o li piispa E rkki Kansanaho.<br />
Jum alanpalveluksen jälkeen<br />
k u u ltiin selostus kirkosta.<br />
K a rta n o h o te lli M essilä o li ain u t<br />
laatuisen hieno nähtävyys m ukanao<br />
lle ille , s illä kartanon a lueella o li<br />
m onia n äyttelyitä, käsityöverstaita,<br />
ratsastusta ja ennen kaikkea m ain<br />
io t pito p ö yd ä t.<br />
K o tiseutupäivien p ääjuhla ja sam<br />
alla p ä ä tö sju h la o li Lahden kisap<br />
uistossa. Juhla n korkeatasoinen,<br />
isänm a a llin e n ja to d e lla hyvä ohje<br />
lm a o li vaikuttava. Y ksityiskohtiin<br />
puuttum atta m ainitsen vain hevoskavalkaadin,<br />
jossa kyntävä hevonen<br />
a lo itti sarjan ja p ikara vuri kilp a ra t-<br />
taineen päätti esityksen. Ju h la <br />
puhujaksi oli saatu entin e n Lahden<br />
om a ko u lu - ja p a rtio tyttö , nykyinen<br />
YK:n apulaisp ä ä sih te e ri H elvi Sipilä.<br />
★<br />
K okonaisuudessa an kotiseutupäivät<br />
o nnistuivat hyvin. Lahdessa<br />
jä rje s te ty t päivät o liv a t kuite n kin<br />
paisuneet m ittasuhte ilta a n m elko<br />
suuriksi. A lkuvuosina m aaseudulla<br />
jä rje s te ty t kotise u tu p ä ivä t o liv a t va r<br />
maan jäse n istö ä lähem pänä ja kodikkaam<br />
m at. K aupunkiolosuh teet<br />
vaativat kuite n kin täm äntapaista<br />
jä rje s te ly ä ja to im in ta a<br />
Suururakan o liv a t lu kuisat lahtelaiset<br />
ja eri kuntien p a ik a llis tila i-<br />
suuksien jä rje s tä jä t hyvässä ta lkoohengessä<br />
saaneet läpivietäväksi,<br />
m utta siin ä he onnistu iva t. S uurkiito<br />
s sinne tu rk u la is te n k in puolesta!<br />
□<br />
Suomen liput liehumaan<br />
Turun päivänä<br />
Turun päivää vietäm m e tänä syksynä<br />
sunnuntaina syyskuun 17 päivänä,<br />
joka on turkulaisten yhteinen<br />
suuri ja m eitä kaikkia yhdistävä kotiseutupäivä,<br />
jo ta nyt 18. kerran ju h <br />
listam m e ja arvostam m e. Päivän<br />
m erkitys on vuosi vuodelta kasvanut.<br />
T urun päivän avausm arssit, juhlat,<br />
kirkkotila isuudet, näyttelyt ja perinteelliset<br />
H eikinm arkkinat yhdistävät<br />
kaikkia tu rkula isia laidasta laitaan.<br />
Iloitkaam m e siitä, että asuinkaupunkim<br />
m e m enneisyys om aa pitkän<br />
ja rikkaan historian.<br />
T urku valm istautuu tänä vuonna<br />
suureen 750-vuotisen olem assaolonsa<br />
juhlintaan. Keväällä herätim<br />
m e eloon vanhan hyvän talkoohenpen<br />
tu nnuksella: Turku siistiksi<br />
juhlavuoden aattona. Lukuisat tu r<br />
kulaiset osallistu iva t Turun puhdistam<br />
iseen. Nyt jatkam m e T urun kaun<br />
istam ista tavoitteena T urkuun lisää<br />
vehreyttä, puita ja pensaita. Jä rje s<br />
täm m e piham aiden kaunistam is- ja<br />
puiden istutuskam panjan lokakuun<br />
13— 14 päivinä. T äm äkin liitty y Turun<br />
päivän ja Turku-seuran yhteiseen<br />
tavoitteeseen talkoohengen<br />
h erättäm iseksi kotiseudun parhaaksi.<br />
K otiseuturakkaus ei ole vain<br />
suurta tunnetta, se on m yös vaativa<br />
haaste rakentaa niin henkisellä<br />
kuin ain e e llisella ta solla viihtyisvvttä<br />
ja k o d ikkuutta ym pärillem m e.<br />
H aaste kuuluu jo k a is e lle kaupungin<br />
asukkaalle.<br />
K otiseututyö kasvattaa kiintym ystä<br />
isänm aansa kunnio itta m ise e n ja<br />
arvostam iseen ja sen näkyvä sym <br />
bo li on Suom en lippu. Nostakaam <br />
m e siksi Suom en kauniit s in iris tilip<br />
u t jälle e n liehum aan tänäkin Turun<br />
päivänä ja ilo itka a m m e lipun<br />
liehuessa om assa ik iv a n h a s s a p a<br />
aina uudistuvassa S uom en historian<br />
kehdossa — Turussa.<br />
□<br />
TURKU-SEURA, ÂBO-SAM FUNDET<br />
TURKU-SEURAN SYYSJUHLA<br />
Turun linnassa to rsta in a 26 päivänä lokakuuta <strong>1978</strong> klo 19.<br />
Hyvä ja runsas ohjelm a, yhteislauluja, arvontaa. P ääsyliput 10:— ,<br />
johon sisältyy korvaus kahvista ja vaateraha.<br />
Lippujen ennakkom yynti Kansallisessa K irjakaupassa ja naistoim<br />
ikunnan jäsenillä.<br />
Jäsenet ystävineen te rvetulleita.<br />
ÅBO-SAMFUNDETS HÖSTFEST<br />
i A bo S lott torsdagen den 26. 10. <strong>1978</strong> kl 19. R ikh a ltig t<br />
program .<br />
B ilje tte r 10:— in klusive kaffe oh g a rderobsavgift.<br />
M edlem m ar jäm te vänner h jä rtlig t välkom na.<br />
■ V a rs in a is -S u o m e n kutsun Turu ssa 29. 6.— 1. 7. 1979<br />
v ie te ttä v ille X X X I v alta k u n n a llis ille kotiseutu p äiville<br />
esitti L a h d e n k o tis e u tu p ä iv illä Turu n kotiseutupäivien<br />
p ä ä s ih te e ri T a u n o S u o m in en . Kutsun tekstin ovat laa tin<br />
e et tie d o tu s s ih te e ri R aim o H e lm in e n ja T a u n o S u o <br />
m in en .<br />
JULISTUS<br />
Kautta m aan täm ä k iirik ö ö n viesti<br />
ko tiko n n u ille h e im ojen Suom en<br />
näin kutsuen naiset ja m iehet<br />
Auran ra n n o ille kokoontum aan<br />
kotiseutuim m e henkeä vaalim aan<br />
Anno dom in i tuhatyhdeksänsataaseltsem änkym m entäyhdeksän<br />
keskellä suvea kesäkuun kahtena viim eisenä<br />
sekä heinäkuun ensim m äisenä päivänä<br />
vietetään S uom en Turussa<br />
XXXI va lta ku n n a llisia kotiseutupäiviä sekä<br />
Suom en K o tise u tu liito n kolm lkym m envuotisjuhlaa<br />
puoli kahdeksatta vuosisataa vanhassa kaupungissa<br />
sen h istoriaa henkivässä<br />
m utta yhäti uudistuvassa ilm apiirissä<br />
Teem m e täten tiettäväksi<br />
että m aam m e vanhim m an kaupungin asukkaat näkevät m ieluisasti<br />
jokaisen kotise u tu työ n ystävän joukossaan juhlavuotenaan<br />
sam alla ilm oitetaan<br />
että kaupunki ei peri tu llia<br />
yhdelläkään portilla a n<br />
Suomen T urkuun saapuvilta<br />
Annettu T urun kaupungissa<br />
sinä n eljäntenä päivänä elokuuta A rn o dom lni <strong>1978</strong><br />
XXXI V A LTAKUNNALLISTEN KOTISEUTUPÄIVIEN<br />
PÄÄTO IM IKUNTA<br />
Valtion tulisi<br />
tukea maakunnan<br />
matkailua<br />
■ Varsinais-S uom en m atkailuyhteisöjen<br />
lähetystö jä t<br />
ti a p ulaiskaupung injohtaja<br />
Johannes K oikkalaisen jo h <br />
dolla kauppa- ja te o llisuusm<br />
inisteri Eero R antalalle vetoom<br />
uksen m aakunnan m atkailun<br />
edistäm isen puolesta.<br />
V etoom uksessa toivotaan, että<br />
valtio m yöntäisi M atkailun Edistäm<br />
iskeskukselle erityisen m äärärahan<br />
V arsinais-Suom en alueen te <br />
hostetuksi m arkkinoim iseksi vuonna<br />
1979, jo llo in T urku vie ttä ä 750-<br />
vuotisjuhliaan. M ikä li m ääräraha<br />
myönnetään, tulee V arsinais-S uomen<br />
M atkailuyhdistys toim im aan<br />
ns. seurantaelim enä. V arsinais-<br />
Suom en m a tkailu p iirit toivovat M atkailun<br />
E distäm iskeskukselta e rityistä<br />
huom iota m aakuntaan, jonka<br />
m atkailijam äärät ovat vuosittain<br />
varsin korkeat. E rityisenä perusteena<br />
tähän olisi T urun kaupungin<br />
juhlavuosi 1979.<br />
Lisäksi toivotaan, että M atkailun<br />
Edistäm iskeskuksen seuraava alueto<br />
im isto perustettaisiin T urkuun.<br />
Koska on kuitenkin tiedossa, e ttei<br />
uusia alueto im isto ja aiota lähivuosina<br />
perustaa, toivotaan, että MEK<br />
voisi a loittaa tällaisen toim innan<br />
jo sitä ennen jossain m uodossa<br />
jo n kin olem assa olevan alueellisen<br />
m atkailuyhteisön puitteissa Turun<br />
alueella.<br />
□<br />
• Turun tervehdys Lahdessa. Päijät-Hämeen kotiseutupäivillä esitti Turun kaupunginjohtaja Väinö J. Leino satapäisen<br />
osanottajajoukon tervetulleeksi Turkuun valtakunnallisille kotiseutupäiville 29.. 6. 1. 7 1979. Turun, hnnan asemiehet<br />
Olli Kestilä ia Tauno Leppänen varmistivat kutsun perillemenon ia hovlnrmster Tauno Suominen luki virallisen<br />
kutsun pergamenttirullalta luvaten jokaiselle tulijalle vapaan sisäänpääsyn Turun tulliporteista. — Kuva: Ilmari<br />
Rinne.
T a id e a s ia in s ih teeri<br />
M A R G A R E T A J O K IN E N :<br />
Turun 750-vuotisni italikilpailu<br />
• I palkinnon saanut mitaliluonnos "Kaupungin synty ja kasvu", tekijänä<br />
Vehmaalla toimiva Jarkko Roth. — Kuva: Karl Lehtinen.<br />
• II palkinnon voitti Pirkko Viitasalo Lahdesta luonnoksellaan "Rantakivi".<br />
— Kuva: Karl Lehtinen.<br />
• III palkinnon sai Vilho Härkönen Lappeenrannasta luonnoksellaan "K e<br />
hitysvaiheita”. — Kuva: Kari Lehtinen.<br />
ENSI vuonna vietettävän Turun<br />
750-vuotisjuhlan m erkeissä ju listi<br />
Turun kaupunki tam m ikuussa <strong>1978</strong><br />
yleisen valtakunnallisen m ita likilp a i-<br />
lun. K ilp a ilu o h je lm a n m ukaan tuli<br />
luonnoksessa o lla te ksti: "T u rku -<br />
Ä bo 1229— 1979". M uilta osin oli<br />
ta ite ilija o ikeute ttu valm istam aan<br />
ehdotuksensa vapaasti.<br />
KOSKA kysym yksessä oli näinkin<br />
huom attava k ilp a ilu , o d o te ttiin m elkoista<br />
osa llistu m ista . M ääräpäivään<br />
m ennessä jä te ttiin p a lk in to la u ta kunnalle<br />
yhteensä 39 ehdotusta, kaikki<br />
asianm ukaisesti nim im e rkein varustettuina.<br />
Luonnosten m äärää voidaan<br />
pitää verraten vähäisenä. O lisikohan<br />
tähän sitten vaikuttanut<br />
tehtävän vaikeus ta ikka sam anaikaisesti<br />
m eneillään o llu t Tam pereen<br />
2 0 0 -vuotism italikilpailu. T urkuun liittyvä<br />
sym boliikka tuntuu ehkä varsin<br />
itsestäänselvältä. E nsim m äiseksi tulevat<br />
m ieleen linna, tu o m io kirkko,<br />
A u ra jo ki ja ehkä m yös tuulim ylly.<br />
Toisaalta saattaa vaikeus p iillä ju u ri<br />
tässä näennäisessä helppoudessa.<br />
Tavanom aista ratkaisua välttävä ta i<br />
te ilija joutuu h elposti m elkoisten<br />
ongelm ien eteen pyrkiessään löytämään<br />
uusia o m aperäisiä vaih to e h to <br />
ja, jo tk a sam alla selkeästi kuvastaisivat<br />
kaupunkim m e vu o sitta isia vaiheita.<br />
KILPAILEVISSA e h dotuksissa oli<br />
keskeisillä T urun sym boleilla, ennen<br />
kaikkea lin n a lla ja tu o m io kirkolla ,<br />
varsin huom attava asema. O li sisäkuvaa<br />
ja ulkokuvaa. toteutettuna<br />
m onin eri näkem yksin. N ähtiin lin <br />
nanneitoa, P ietari B rahea, Juhana<br />
H erttuaa, — m yös Paavo N urm i oli<br />
tu llu t m uistettua. T urun seitsem än<br />
kukkulaa nähtiin parissa luonnoksessa<br />
ja T urun palon m ahtavat tulenlieskat<br />
kuvastivat yhdessä luonnoksessa<br />
tätä kaupunkim m e d ra <br />
m aattista vaihetta. N ykyturku satam<br />
ineen, n ostokurkineen, tehtaineen<br />
ja u u d israkennuksineen oli myös<br />
m onissa e h dotuksissa saanut oman<br />
osuutensa.<br />
LUONNOKSISSA olevat nim im erkit<br />
kertoivat osaltaan tehtävään<br />
a sennoitum isesta: K u lttu u rin p o rtti'.<br />
"K u lttu u rin k e h to ", "V anhaa kunn<br />
io itta e n ", "M u is to je n T u rk u ", " Ik <br />
kuna m enneisyyteen" ja "A b o a vêtus<br />
et nova” . V akavam ielisyys kuvastui<br />
m yös useim m ista e h dotuksista,<br />
vain m uutam issa tapauksissa<br />
p ilkisti esiin vähäinen le ik k im ie li ja<br />
huum ori.<br />
PALKIN TO LA U TAKUNTA, jonka<br />
o li kolm estakym m enestäyhdeksästä<br />
ehdotuksesta seulottava e siin kolm e<br />
parasta, o li kokoonpanolta a n seuraava:<br />
le h to ri Liisa H ilp e lä ja hum.<br />
kand. Juha T oivonen kaupungin h a l-<br />
Turku valmistautuu<br />
juhlavuoteensa<br />
□ V u o si 1979 on ta p a h tu m a rik a s ta k autta Turussa k au p u n <br />
gin v ie ttä e s s ä 7 5 0 -v u o tis ju h lia a n . Juhlavuotta leim a avat m o<br />
net niin k a u p u n k ila is iin ko h d istu vat kuin yleisluontoisetkin<br />
tila is u u d e t ju h la v u o d e n vars in ais en p ä ätap a h tu m a n ajoittuessa<br />
e lo k u u n a lk u u n ju u ri e n n e n T u ru n m essuja. E nsim m äiset ju h <br />
lavu o teen liitty v ä t v a lm is te lu t käynnistyivät p arisen vuotta sitten<br />
k a u p u n g in h a llitu k s e n p iirissä ja nyt ratko o kysym yksiä<br />
v erra tta in tiiviis ti ko ko o n tu v a e rityin e n juhlavuosito im ikunta.<br />
Juhlavuoden v ie tto a lkaa jo<br />
uuden vuoden 1979 vastaanottotilaisuudesta.<br />
jo k a tu lla a n to te u tta <br />
maan n o rm a a lia juhlavam m issa<br />
puitteissa. H uom attavim m at kuntalaisiin<br />
ko h d istu va t tapahtum at ovat<br />
keskikesän ju h a n n u sju h la sekä syksyyn<br />
ajo ittu vat T urun päivä ja Käsityötaidon<br />
päivät. Laajem paa kansallista<br />
ja jo p a kansa in vä listä m erkitystä<br />
tule vat om aam aan jo kesäkuun<br />
puolivälissä toim eenpantavat<br />
valtakunnalliset kirkkopäivät, jo id e n<br />
m erkitys ko ro stu u sik ä lik in , että<br />
juhlavuosi on m yös T urun tu o m io <br />
kirkon juhla vuosi sekä elokuun<br />
alussa jä rje s te ttä v ä t T urun m usiikkiju<br />
h la t ja v ä littö m ä sti n iid e n pelituksen<br />
e dustajina, professori Osmo<br />
Järvi ja o p e tta ja Raija P uonti kuvataidelautakunna<br />
sta, kuvanveistäjät<br />
Erkki K annosto ja K auko Räsänen<br />
Suom en K uvanveistä jä liito n nim eäm<br />
inä a sia n tu n tijo in a sekä professori<br />
M artti Salm i, jo ka edusti Suom en<br />
M italitaiteen K iltaa. T yövaliokunnan<br />
m uodostivat K annosto ja Räsänen<br />
puheenjohtaja na Salm i.<br />
K ILPAILU SÄÄNTÖ JEN m ukaisesti<br />
ja e ttiin luonnokset A-, B- ja C-ryhm<br />
iin, jo is ta A -ryhm ään tu li 6 ehdotusta,<br />
B-ryhm ään 8 ja C-ryhm ään<br />
loput 25 luonnosta.<br />
A -ryhm ään sijo ittu n e is ta ehdotu k<br />
sista lankesi ensim m äinen palkinto<br />
nim im e rkille "K a u p u n g in synty ja<br />
kasvu", te kijä n ä V ehm aalla toim iva<br />
kuvanveistäjä J a rkko Roth. Toisen<br />
palkinnon v o itti n im im e rkki "R a n ta <br />
kivi", jo n ka s u u n n itte lija on lahtelainen<br />
P irkko V iita salo . "K e h itysvaih<br />
eita" nim isellä luonnoksella voitti<br />
la ppeenrantala in en V ilh o H ärkönen<br />
kolm annen p a lkinnon.<br />
VO IM M E todeta, että p a lkitu t ehdotukset<br />
edustavat toisistaan täysin<br />
e rila isia näkem yksiä ja e rila ista ta i<br />
te e llista otetta. Ne osoittavat myös<br />
m iten m onella ta valla yhteinen teema<br />
voidaan toteuttaa. Tätä k irjo ite t<br />
taessa ei vie lä o le päätöstä siitä,<br />
m ikä kolm esta palkitu sta luonnoksesta<br />
tule e tote u te tta vaksi. Tämän<br />
ratkaisee k a u p u n g in h a llitu s, joka<br />
viim e kädessä päättää siitä, m ikä<br />
näistä on T urun tu le va 750-vuotism<br />
itali.<br />
□<br />
rään toim eenpantavat Turun messut<br />
10.— 19. 8. Niinikään valtakunnalliset<br />
kotiseutupäivät pidetään<br />
juhlavuonna 29. 6.— 1. 7. Turussa.<br />
T urkulainen kulttuurieläm ä, korkeakoululaitos,<br />
poliittinen työväenliike,<br />
urheilueläm ä, teollisuus ja liikenne<br />
eri m uodoissaan sekä erityisesti<br />
meri esittäytyvät om illa tilaisuuksillaan<br />
ja näyttelyillään.<br />
JUHLAPOSTIMERKKI<br />
JA JUHLAMITALLI<br />
Turku saa juhlavuonnaan myös<br />
erityisen oman juhlapostim erkkinsä,<br />
joka tullaan laskemaan liikkeelle<br />
vuoden 1979 m aaliskuun viim eisenä<br />
päivänä. Syynä siihen, että m erkki<br />
lasketaan liikkeelle juuri tuolloin,<br />
on se, että Turussa järjestetään<br />
m aalis-huhtikuun vaihteessa huomattava<br />
postim erkkinäyttely.<br />
Turun kaupunki ju lis ti myös mita<br />
llikilp a ilu n juhlavuodeksi. M itallikilpailua<br />
kohtaan on tunnettu verrattain<br />
suurta m ielenkiintoa ja sen<br />
tuloksista kerrotaan toisaalla lehdessämme.<br />
M itallikilp a ilu päättyi<br />
22. toukokuuta.<br />
JUHLAVUODELLE OMA<br />
SINFONIA<br />
Maamme tämän hetken eturivin<br />
säveltäjiin kuuluvalta A u lis Sallisel-<br />
TURKU-ÅBO<br />
750<br />
ta on Turun kaupunki tila n n u t ju h <br />
lavuoden sinfonian, jo n ka kantaesitys<br />
tulee tapahtum aan elokuun 9.<br />
päivänä, m ikä päivä on vahvistettu<br />
viralliseksi juhlapäiväksi.<br />
Uusi Turkua esittelevä kuvateos<br />
on niinikään valm istum assa ju h la <br />
vuodeksi. Kuvateoksen kuvaukset<br />
ovat suorittaneet Pentti Saarinen<br />
kaupungin näyttelyarkistosta ja valokuvaaja<br />
M arkku Vuorim aa. Kuvateos<br />
toivotaan saatavan valm iiksi<br />
vielä täm än vuoden loppuun m ennessä.<br />
JUHLAVUODEN SYMBOLI<br />
KERTOO TAPAHTUMISTA<br />
Juhlavuoden sym boliksi on v a littu<br />
a rkkite h ti O la Laihon suunnittelem<br />
a m onikäyttöinen som m itelm a,<br />
jonka yläosan m uodostavat Turun<br />
linnan p iirte e t ja alaosan ju h la vuotta<br />
kertovat luvut 750 sekä m erta<br />
kuvaava aaltoviiva. Juhlavuoden<br />
sym bolin toivotaan tulevan käyttöön<br />
m itä e rilaatuisim m issa esineissä ja<br />
painotuotteissa. Juhlavuoden sym <br />
b olia on m ahdollista m yös te o llisuuden<br />
ja liike-eläm än saada käyttöönsä.<br />
Käytöstä päättää 750-vuotisju<br />
h la to im ikunta juhlavuoden projektinvetäjän,<br />
tie d o tu späällikkö Stig<br />
B lom qvistin esityksestä.<br />
□<br />
TURKU-SEURAN SYYSKOKOUS<br />
pidetään K ristillis-yhteiskunnallinen työkeskus A uralassa, Satakunnantie<br />
10 (esim. bussi 1 ja 50 ensim m äinen pysäkki A ninkaisten<br />
sillan jälkeen) torstaina, m arraskuun 23 päivänä <strong>1978</strong><br />
k l° 19- .....<br />
Esillä sääntöm ääräiset asiat, esitelm ä, Auralan ohjelm aa.<br />
ÅBO-SAMFUNDETS HÖSTMÖTE<br />
Hallitus<br />
äger rum i K ris tillis -y h te is ku n n allin en työkeskus Aurala, Sataku<br />
n taväg e n 10 torsdagen den 23. 11. <strong>1978</strong> kl 19.<br />
Utöver stadgeenliga ärenden, föredrag, program av Aurala.<br />
Styrelsen
Göteborgin<br />
ja Turun ystävyystyöstä<br />
M ITEN KAIKKI ALKOI?<br />
K um m ikuntatoim inta sai alkunsa<br />
T ukholm asta, jonne T ukholm an<br />
kaupungin a loitteesta vuoden 1940<br />
tam m ikuussa kutsuttiin koolle Ruotsin<br />
ka u p u n kiliito n 13 suurim m an<br />
kaupungin edustajaa. Täällä syntyi<br />
kum m ikunta-ajatus, jo ta ryhdyttiin<br />
lähes välittöm ästi käytännössä to <br />
teuttam aan. G öteborgin kaupunginhallitu<br />
s asetti jo 31. 1. 1940 kolm i<br />
jäsenisen toim ikunnan suunnitte le <br />
maan T u ru lle annettavaa apua.<br />
M yöhem m in, vuonna 1944, peruste<br />
ttiin G öteborgiin T urun to im ikunta,<br />
A b okom m ittén i G öteborg, joka<br />
sittem m in m u utettiin A boföreningen-nim<br />
iseksi. A boföre n in g e n to im ii<br />
G öteborgissa e delleenkin. Turussa<br />
puolestaan peru ste ttiin -45 kesällä<br />
16-jäseninen G ö teborgin kom itea,<br />
jossa olivat e dustettuina sekä kaupunki<br />
ja seurakunnat että kaikki<br />
hu o lto jä rje stö t. T urun G öteborgseura<br />
peru ste ttiin 25. 10. 48.<br />
LIIKKEELLE LÄHDETTIIN SIIS<br />
AVUSTUSTYÖSTÄ. MITEN<br />
TO IM IN TA ON SITTEM M IN<br />
MUUTTUNUT?<br />
G ÖTEBORGIN yhdistyksen alkuperäisenä<br />
tavoitteena oli to dellakin<br />
m ahdollisim m an tehokas T urun auttam<br />
inen. Turussa toim ivan kom itean<br />
tehtävänä puolestaan o li lahjavaroje<br />
n m a hdollisim m an oikeudenm u<br />
kainen ja tasapuolinen jako. T ila n <br />
te id e n ja o losuhteiden m uuttuessa<br />
on m yös toim innan luonne lu o n n o l<br />
lisesti m uuttunut. N ykyisin ystävyystyön<br />
pyrkim yksinä ovat sekä jo so l<br />
m ittu je n ystävyyssiteiden lu jitta m i<br />
nen ja uusien solm im inen että tie <br />
don, kokem usten ja ku lttu u rip a lvelujen<br />
vaih to G ö teborgin ja Turun<br />
välillä.<br />
GÖTEBORGIN JA TURUN<br />
VÄLISTEN KONTAKTIEN MÄÄRÄ<br />
ON ERITTÄIN SUURI, JA SUH<br />
TEET ULOTTUVAT LAAJALLE<br />
ERI KANSALAISPIIREIHIN.<br />
M IH IN TÄMÄ PERUSTUU?<br />
TURUN ja G öteborgin välisten<br />
h e n k ilö - ja jä rje stö suhte id e n sekä<br />
e ri o rg a n isa a tio id e n välisten suhteiden<br />
m äärä on to d e lla luke m a tto <br />
m an suuri. U skoisin täm än osaltaan<br />
jo h tu van ystävyystoim innan syntyyn<br />
liitty n e is tä te k ijö is tä , osaltaan taas<br />
siitä , e ttä näm ä kunnat om inaisuuk-<br />
■ L o k akuussa tä y ttä ä T u ru n G ö te b o rg -s e u ra — G ö <br />
te b o rg s fö re n in g e n i Å b o r.y. 30 vu o tta . G ö te b o rg in<br />
ja T u ru n v älin en ystävyystyö on k u ite n k in v ie lä v a n <br />
h e m p aa p e ru a . — T u ru n G ö te b o rg -s e u ra n p u h e e n <br />
jo h ta ja , k a u p u n g in jo h ta ja V ä in ö J. L ein o ,<br />
Väinö J. Leino<br />
siltaan ovat sellaiset, että ne pystyvät<br />
to isille e n jatkuvasti antam aan<br />
kokem usperäistä ja la ajapohjaista<br />
tie lo a sekä kulttuurivaihtoa. — Tämän<br />
ystävyystoim innan syntyä a ja <br />
tellen voidaan todeta, että yleensä<br />
kum m ikuntasuhteet s o lm ittiin kaup<br />
u n ki- ja kuntatasolla. M utta G öteborgissa<br />
täm än lisäksi aikoinaan<br />
lä h d e ttiin myös siitä, että eri yh d is <br />
tykset ja laitokset, koulu t jne. p yrkivät<br />
hankkim aan itselleen "om an<br />
kum m ikohteensa" Turusta. Myös<br />
yksityisiä g ö te b o rg ila isia ke h o te t<br />
tiin lähettäm ään paketteja T urkuun,<br />
ja tu rk u la is ia paketinsaajia puolestaan<br />
kehotettiin henkilökohtaisen<br />
kiito skirje e n lähettäm iseen. Näin<br />
syntyi lukem aton m äärä h e n kilö <br />
kohtaisiäkin ystävyyssuhteita, jo is ta<br />
useat e d e lleenkin jatkuvat.<br />
GÖTEBORGIN JA TURUN YSTÄ<br />
VYYSSUHTEESTA ON PYSYVIÄ<br />
KIN M UISTOMERKKEJÄ JA RA<br />
KENNUKSIA. M ITÄ ESIM ERKIK<br />
SI NÄISTÄ VOIDAAN TURUSTA<br />
M AINITA.<br />
T UNNETUIN olem assa olevista<br />
m uistom erkeistä lienee T urun ja<br />
G öteborgin ystävyyden m onum entti<br />
"K u n ystävyyssuhteet so lm ita a n "-<br />
patsas, jo n ka kaksoiskappale on<br />
Turussa K o n serttita lo n edessä.<br />
G öteborgissa patsas p a lja ste ttiin 9.<br />
5. 1955. Patsaan hankki Turun<br />
kaupunki "o m a lta p o ja lta a n " W äinö<br />
A altoselta m uistuttam aan jä lk i<br />
polvia kahden kaupungin a inutlaatuisesta<br />
ystävyydestä.<br />
KO N SERTTITALO N vieressä oleva<br />
"G ö te b o rg in a m m a ttik o u lu " rakennettiin<br />
T urun kaupungin varoin,<br />
m utta g ö te b o rg ila is y rity k s e t ja yksityiset<br />
S uom en ystävät vastasivat<br />
sen sisustam isesta ja ajanm ukaisten<br />
o p e tusvälineiden hankinnasta.<br />
G öte b o rg ila isvaro in on rakennettu<br />
ja sisustettu aiko in a a n m yös Turunm<br />
aan sairaala ja Katulähetyksen<br />
yöm aja "G ö te b o " sekä pom m itu k<br />
sessa tu h o u tu n u t U lapan lastenkoti<br />
Ruissalossa. N iin ikään T urun "E n-<br />
s i-K o ti" on esim e rkki g ö te b o rg ila isten<br />
toim in n a n laajapohjaisuudesta.<br />
TURUN ystävyyskaupungeille, —<br />
G öteborg m ukaan lukien, n im ettiin<br />
m yös T urun m essujen -71 yhteydessä<br />
om at kadut S u ikkila n asuntoalueella,<br />
ja K u p itta a lle istu te ttiin<br />
kaupunkien ystävyystam m et.<br />
MIKÄ TEIDÄN M IELESTÄNNE<br />
G ÖTEBORGIN JA TURUN VÄLI<br />
SESSÄ YSTÄVYYSTYÖSSÄ ON<br />
OLLUT HENKILÖ KOHTAISESTI<br />
ANTOISINTA?<br />
YSTÄVYYSTYÖ y li ra jo je n on<br />
jo ka suhteessa antoisaa, arvokasta<br />
ja näkö a lo ja avartavaa. Suuren painon<br />
annan n iille h e n kilö ko h ta isille<br />
site ille , jo tk a täm än yhteydessä<br />
ovat m uodostuneet. Y stävyys vaikutusvaltaisten<br />
h e n kilö id e n ja to d e l<br />
listen persoonallisuuksie n kanssa<br />
G ö teborgissa on te h n yt m ahdolliseksi<br />
ystävyyden sanom an ja sisällön<br />
levittäm isen laaje m m a lti kuin<br />
vain v ira llis is s a yhteyksissä. G öteb<br />
o rg in ja T urun syd ä m e llise t yhte<br />
yd e t ja ystävyyssiteet ovat m ahd<br />
o llista n e e t yh te istyö n rakentam ista<br />
kansain välisellä a re e n a lla G ö te b o r<br />
gin ja T urun antam an esim erkin<br />
kim m okkeena.<br />
□<br />
Turun päivät Leningradissa<br />
juhlavuoden merkeissä<br />
■ T u ru n ja L e n in g ra d in y stävyyskaupunkito im in n an a lk a m i<br />
sesta on tä n ä v u o n n a k u lu n u t 25 vuotta. Ju h lavuoden m erkeissä<br />
v ie te ttiin k e s ä k u u n e n sim m ä is tä sunnuntaita Leningradissa<br />
Turu n p ä iv ä n ä . T u rk u v ei n im ikkopäiv ille e n L en in g rad iin mm.<br />
kaksi n ä y tte ly ä , jo is ta to in e n e sitteli ystävyyskaupunkito im in taa<br />
sekä ju h la v u o te e n s a v alm istu vaa 750 vuotiasta T u rk u a ja to i<br />
nen oli k o o ttu L e n in g ra d in ja T u ru n koulu laisten piirustuskilpailu<br />
n tu o ta n n o s ta . S a m o in L e n in g rad in ta p ahtu m iin osallistui<br />
Turu n k au p u n g in v ira llin e n v altu u skunta, T u ru n ja L eningradin<br />
nuorison ra u h a n s e m in a a riin o sallistu n u t valtu u skunta, S uom en<br />
nuorison ta id e ta p a h tu m a n v o itta n eita tu rkulaisia nuoria ta ite i<br />
lijo ita s e k ä e ri n u o ris o ryh m iä ja sekä piirustuskilp ailun että<br />
tie to k ilp a ilu n v o itta ja t.<br />
T urun kaupungin v ira llis ta valtuuskuntaa<br />
jo h ti kaupunginvaltuuston<br />
puheenjo h ta ja H e ikki Löyttyniemi,<br />
jo n ka lisäksi valtuuskuntaan<br />
kuuluivat kaup.jo h ta ja V äin ö J. Leino,<br />
apul.kaup. jo h ta ja Ilkka Jä rvinen,<br />
k o n tto rip ä ä llik k ö H eikki Lumio,<br />
vara tu o m a ri H eikki H yssälä ja<br />
d ipl.ekonom i Eva-Lisa Väike.<br />
JUHLAPÄIVÄ TÄYNNÄ<br />
TAPAHTUMIA<br />
Turun päivä 4. kesäkuuta alkoi<br />
jo aam ulla T urun kaupungin valtuuskunnan<br />
seppeleen lasku lla Biskarjevin<br />
m uistohautausm aalla. Näyttelyt<br />
ava ttiin E tnografisessa museossa<br />
T a ite id e n aukio lla , jo ka on<br />
tunnettu mm. V enäläisen taiteen<br />
museosta ja Turussa olevan Leninin<br />
patsaan luojan, akateem ikko<br />
M. K. A nikuskinin tekem ästä Pushkinin<br />
patsaasta. Museon suuri näyttelysali<br />
oli om istettu turkulaisille<br />
näyttelyille siten, että keskiosassa<br />
olivat näyttelyt "T urku 750 vuotta”<br />
ja "25 vuotta ystävyyttä Leningradin<br />
kanssa" sekä niiden ym pärillä<br />
jo aiem m in W äinö Aaltosen museossa<br />
Turussa e sillä o llu t Leningradin<br />
ja Turun koululaisten piirustuskilpailun<br />
tuloksista koottu yhteistyönäyttely.<br />
Näyttelyn, johon jo <br />
ka päivä tutustui 600— 700 kävijää,<br />
järjestelystä vastasi tiedotussihteeri<br />
M atti Romppanen.<br />
T urun päivän pääjuhlaa vietettiin<br />
illa lla Ystävyyden talossa. Juhlassa<br />
e siintyivät Suomen nuorison taidetapahtum<br />
assa hyvin menestyneet<br />
Ystävyyskaupuiiki KÖLNIN<br />
nuorisovaltuuskunta Turussa<br />
■ Tänä vuonna tulee kuluneeksi<br />
10 vuotta siltä, kun<br />
Turku ja Köln ystävyyskaupunkisuhteet<br />
solmittuaan<br />
aloittivat myös nuorisovaihdon.<br />
Yhteistyö alkoi Kölnin<br />
kaupungin nuorisohuoltolautakunnan<br />
valtuuskunnan vierailulla<br />
Turussa. Tämän jälkeen<br />
lautakunnat ovat vaihtaneet<br />
valtuuskuntia joka toinen<br />
vuosi ja tänä vuonna<br />
maaliskuussa vieraili Kölnissä<br />
Turun nuorisolautakunnan<br />
valtuuskunta.<br />
V a ltuuskuntavaihdon lisäksi on<br />
joka toin e n vuosi vaih d e ttu myös<br />
n u o risojä rje stö je n e d u sta jista koottuja<br />
n u o risonohja a jie n ryhm iä. E rityisen<br />
vilka sta ja s ä ä n n ö llistä on<br />
o llu t m yös K ölnin n u o riso u rh e ilija -<br />
turkulaiset nuoret ta ite ilija t Yvonne<br />
G räsbeck, Päivi N urm i, M aaret Ikkala<br />
sekä Turun Pyrkivän naisvoim<br />
istelijat ja lauluyhtye "R ännihuilu”<br />
. Ryhmän johta ja n a to im i<br />
R iitta Skippari.<br />
Iltapäivällä avattuun nuorison<br />
rauhansem inaariin osa llistu ivat Turusta<br />
Jari Ehrholm in jo h d o lla V eikko<br />
Rinne, Bengt ö s tlin g ja Jukka<br />
Tam m inen, jo tk a p itivät alustuksen<br />
sem inaarissa. T u rkulaisten nuorisojärjestöjen<br />
sem inaariryhm än jo h ta <br />
jana o li Hannu Lunden ja huolta ja <br />
na S irkka Salonen. R isto R uohonen<br />
ja Anna Kum pula olivat alustajina.<br />
Läänin nuorisolautakunn an ryhm ää<br />
johti Pekka Soiko ja T urun nuorisolautakunnan<br />
edustajina olivat K alevi<br />
Perho ja T erttu Pursiheim o.<br />
Rauhansem inaarin avajaisissa<br />
e sittivät tervehdyksensä Ilkka J ä r<br />
vinen, Jari Ehrholm . M a rtti A n tto <br />
nen ja Pasi Tulkki.<br />
KILPAILUVOITTAJAT<br />
PALKINTOMATKALLA<br />
Turun ja Leningradin koululaisten<br />
välisen piiru stu skilp a ilu n sam oin<br />
kuin tie to kilp a ilu n v o itta ja t olivat<br />
p alkintom atkalla Leningradin Turun<br />
päivillä. Ryhmää jo h ti koulutoim enjohta<br />
ja Pentti Lahti ja siihen kuulu i<br />
vat piiru stu skilp a ilu n v o itta ja t M ari<br />
Erkkilä, M inna Rautaoja, Anne<br />
G rönroos ja M inna T oivonen sekä<br />
tie to kilp a ilu n v o itta ja Inga T oivonen.<br />
D<br />
ryhmän turistiryhm ien vierailut Turussa<br />
ja K ölnin evankelisten nuorten<br />
ohjaajaryhm ien vierailut Turussa.<br />
Turun ev.lut. seurakunnan nuorisotoim<br />
isto on niinikään lähettänyt<br />
edustajiaan Kölniin.<br />
Kölnin nuorisoviraston uuden jo h <br />
tajan vieraillessa valtuuskunnan<br />
kanssa viim e vuoden syyskuussa<br />
Turussa sovittiin lautakuntien kesken<br />
yhteistoim innan jatkam isesta ja<br />
kehittäm isestä, erityisesti pyrittäisiin<br />
nuorisotyön ja nuorisohuollon amm<br />
attihenkilöiden vaihdolla vaihtamaan<br />
kokem uksia kum m assakin<br />
maassa esiintyvän nuorisotyöttömyyden<br />
asettam ista tehtävistä nuorisoviranom<br />
aisille.<br />
Tässä tarkoituksessa T urun nuorisolautakunta<br />
sai vieraakseen 29.<br />
7 — 4. 8. <strong>1978</strong> K ölnin nuorisotyön ja<br />
nuorisohuollon a siantuntijoiden valtuuskunnan,<br />
jonka jo htajana oli<br />
Kölnin n u orisotoim iston työnte kijä<br />
Klaus O denthal. 7-jäseninen valtuuskunta<br />
tapasi mm. T urun lastensuojeluviraston<br />
nuoriso h u o llo n edustajat<br />
ja tutustui erityisla ste n ko tiin ,<br />
T urun työvoim atoim istoon ja sen<br />
toim enpiteisiin nuorisotyöttöm yyden<br />
hyväksi, työttöm ien nuorten ty ö le i<br />
riin Liedossa, S am po-yhtiön vakuutustoim<br />
intaan ja T urun A -klinikan<br />
nuorisoasem aan. O hjelm assa o li<br />
myös keskusteluja ja tapaam isia<br />
kaupungin nuorisolautakunnan ja<br />
nuorisotoim iston edustajien kanssa<br />
sekä tutustum inen Pansion nuorisotaloon<br />
ja sen toim intaan. V altuuskunta<br />
keskusteli m yös eri p o liittis <br />
ten ryhm ien nuorisoedustajien<br />
kanssa.<br />
□<br />
TURUN S o itannollinen K erho jä r<br />
je sti tänäkin keväänä pih a soitto -<br />
tem pauksen, jo n ka tuoto n 14120<br />
m arkkaa P ekka V arjonen ja R eijo<br />
S uom alainen lu ovuttivat M S -yhdistyksen<br />
edusta jille Liisa L eivälle ja<br />
Leena Puntalle.
MONIPUOLISTA YSTÄVYYSTOIMINTAA<br />
G Ö TEBO RG IN JA TURUN VÄLILLÄ<br />
ORVOKKI<br />
KADULLA<br />
■ G ö te b o rg in ja T u ru n väliset y h te y d e t o v at jatku v a sti v ilk <br />
k a a t ja la a ja p o h ja is e t. V u o ro in v ie ra is s a -p e ria a tte e n m u k a i<br />
s es ti ta p a h tu u sekä T u ru s sa e ttä G ö te b o rg is s a . J a tap a h tu u<br />
p a ljo n . E rila is e t n ä ytte ly t, e siin ty jä ry h m ie n v ie ra ilu t, konsertit<br />
ja sym p o s iu m it o v at ta v an ta k a a o h je lm a s s a k u m m allak in p u o <br />
len la h d e n , k erto i le h d e lle m m e T u ru n G ö te b o rg -s e u ra n s ih <br />
te e ri, m a tk a ilu p ä ä llik k ö Irm eli T o r s s o n e n .<br />
NÄYTTELYJÄ, NÄYTTELYJÄ . . .<br />
Y H TEIS- ja vaihtonäyttelyistä tä <br />
nä vuonna ensim m äinen oli Turun<br />
taideyhdistyksen p iirustuskoulun<br />
tö id e n näyttely. Näyttely jä rje s te ttiin<br />
G öteborgissa Börsen Forum in tiloissa<br />
huhtikuussa. M ukana Turusta<br />
o li viitisenkym m entä m aalausta,<br />
ve isto sta ja grafiikkaa, ja Turkua<br />
paikan päällä edustam assa olivat<br />
rehtori V ieno O r r e sekä Lars<br />
B o r e n i u s . G öteborgilaisena<br />
” isäntänä” to im i Valands konstskola.<br />
K oulujen yhteisnäyttely jä r<br />
je s te ttiin Turussa, W äinö Aaltosen<br />
museossa 25. 5.— 16. 6. T ällö in o li<br />
Valands konstskolan o p pilaiden<br />
tö itä esillä lähes 130.<br />
LISEBERGIN huvipuistossa puolestaan<br />
o li toukokuussa m atkailunäyttely,<br />
jossa T u rku luonnollise sti<br />
o li mukana.<br />
VIERAITA JA TUTTAVIA,<br />
KOULULAISISTA ELÄKELÄISIIN<br />
G ÖTEBORGIN ja T urun koululaitosten<br />
yhteistoim enpide tänä vuonna<br />
on G öteborgin ja Turun viik k o <br />
je n järjestäm inen vastavuoroisesti.<br />
TURUSSA G ö te b o rg in -viikko jä r<br />
je s te ttiin toukokuussa, jo llo in 41-<br />
jä seninen koululaisorkesteri, G öteborgs<br />
F olkliga M usikskolas U ngdom<br />
sorkester, johtajanaan kom m u<br />
nalrådet B ertil H a n s s o n , v ie ra i<br />
li Turussa. O rkesteri e siintyi lä h in <br />
nä e ri kouluissa antaen yhteensä<br />
yhdeksän konserttia. Turussa isäntänä<br />
to im i T urun kouluvirasto, ja<br />
vie ra id e n o hjelm asta vastasivat<br />
o p e tu sto im e n jo h ta ja Pentti L a h t i ,<br />
e rityiso p e tta ja Tapio H o l v i t i e<br />
ja re h to ri O ssi M i l l e r .<br />
TU R U N -viikko järjestettäneen<br />
syvskuussa G öteborgissa. T ällö in<br />
G öteborgssa esiintynee Luostarivuoren<br />
yläasteen oppila so rke ste ri,<br />
jo h ta ja n a a n A rja L o i m o v u o r l .<br />
TO U KO K U U N "S u o m i-p ä ivänä”<br />
koki Liseberq in h uvipuisto jälleen<br />
kerran to d e llise n turkula isen m aihinnousun.<br />
"S uom i-D äivän" o h je l<br />
m assa esiin tyivät T urusta la u lu <br />
yhtye Z am balaia. jazz-kvartetti Ism<br />
o Laakso, h a n u risti Juha Salonen,<br />
T urun o o liis ila u la ia t sekä Aarnen<br />
ta lli. "S u o m i-D ä 'vä n " esiintym isten<br />
lisä ksi o li k a ik illa e d e llä m ain itu illa<br />
e s iin ty jä ry h m illä ohje lm a a ja työtä<br />
m yös m uualla y llin kyllin . Turun<br />
Irm eli Torssonen<br />
p o liis ila u la ja t O tto Ni c oI i c s i n<br />
jo h d o lla esiintyivät m yös Vasakirkossa,<br />
G öteborgin p o liisien kevätjuhlassa<br />
sekä eläkeläiskodeissa<br />
laulullaan ystävyyskaupungin asukkaita<br />
ilahduttam assa ja turkula istervehdystä<br />
tuom assa. Aarnen ta lli<br />
puolestaan A arne H a a h te I a n<br />
vetäm änä, o li "S u o m i-p ä ivää” seuranneen<br />
"elä ke lä iste n p ä ivän" vetonum<br />
ero. T allila iset, 50 ikäm iehen<br />
reippain voim in, kulkivat paraatissa<br />
läpi kaupungin keskustan ja anto i<br />
vat sen jälkeen kuntoliikuntanäytöksen<br />
Lisebergin huvipuistossa.<br />
JA viera ilu je n sarjaa riittä ä . . .<br />
T urun M S-yhdistys käväisi keväällä<br />
vastavierailulla G öteborgissa, kesällä<br />
saapui G öteborgista n uorisoryhmä<br />
T urkuun viiko n v ie ra ilu lle , ja<br />
Turusta puolestaan osallistuu ryhmä<br />
nuorisotoim en edustajia G öteborg<br />
in ystävyyskonferenssiin.<br />
30-VUOTISJUHLA JA<br />
SYMPOSIUM<br />
LO KAKUUSSA tulee kuluneeksi<br />
30 vuotta T urun G öteborg-seuran<br />
perustam isesta. T arko itu kse n a on<br />
tä llö in jä rje stä ä yleisötila isuus Turun<br />
konserttitalossa, ystävyyspatsaan<br />
ja "G ö te b o rg in a m m attikoulu<br />
n ” vieressä.<br />
G Ö TEBO R G ISTA on ju h la n m erkeissä<br />
kutsuttu T urkuun mm. göteb<br />
o rg ila iste n n a isjä rje stö je n edustajia<br />
. Ju u ri n a isjä rje stö th ä n aikoinaan<br />
panivat G ö te b o rg issa a lu lle näiden<br />
kahden kaupungin välisen ystävyystyön.<br />
TURUN 750-vuotisjuhlavuonna<br />
1979 tulla a n T urussa järjestäm ään<br />
Turun ja G ö te b o rg in e lin kein o e lä <br />
m ää käsittelevä sym posium , jossa<br />
p ä ä jä rje stä jin ä to im iva t Turun<br />
kauppakam ari ja T urun Säästö.-<br />
pankki. Sym posium on luonteeltaan<br />
sam antyyppinen kuin F inland Igenkam<br />
panjan aikana G öteborgissa<br />
Länssparbanken G ö teborgin isännyydessä<br />
jä rje s te tty v ie n ti- ja tuontika<br />
u p p a a käsite llyt ystävyyskaupunkien<br />
sym posium .<br />
□<br />
TURUN K aupungin v ira llis e t valtuuskunnat<br />
v ie ra iliv a t heinäkuun<br />
aikana kahdessa T urun ystävyyskaupungissa,<br />
R ostockissa Saksan<br />
D em okraattisessa T asavallassa ja<br />
S zegedissä U nkarissa. R ostockiin<br />
v ie ra illu t valtu u skunta osallistui<br />
sie llä viete tylle Itäm eren v iik o lle ja<br />
S zegedissä käynyt valtu u skunta teollisuusm<br />
essuille. R ostockiin m atkanneeseen<br />
T urun kaupungin valtuuskuntaan<br />
kuulu iva t p iirip ä ä llik k ö A l<br />
lan M iettinen, oik.kand. Eeva Pärkö,<br />
hum .kand. R aili E ngdahl, levyseppä<br />
P auli Forss ja ylivääpeli<br />
M ikko T uom i. S zegedin valtuuskuntaan<br />
kuulu iva t y lih o ita ja A nja Sandberg,<br />
to im in n a n jo h ta ja Hannu Ansas,<br />
p iiris ih te e ri Johan H ollsten,<br />
kirvesm ies U nto K ärppä ja kunnallissih<br />
te e ri Lauri Lehti. T u rku o sallis<br />
tu i S zegedin m essuille myös<br />
kaupungin 750. ju h la vuotta kuvaavalla<br />
näyttelyllä, jo ka o li e sillä<br />
m essuilla heinäkuun lopulla. Vastavuoro<br />
isesti T u rku odotta a Szegedin<br />
kaupungin näyttelyä ensi vuonna<br />
p id e ttä ville T urun m essuille.<br />
*<br />
TURUN K iik u rit v ie ra ili heinäkuussa<br />
T urun ystävyyskaupungissa<br />
B ratislavassa (T shekkoslovakia).<br />
V iera ilu ku tsu n o li lähettä n yt kaupungin<br />
porm estari. M atkaan o sallistu<br />
i 54 tanssijaa, la u la ja a ja so ittajaa,<br />
jo illa o li m ukana y li 200<br />
esiintym ispukua. P e rillä a nnettiin<br />
k o n s e rtit B ratislavassa, K ezm arokissa<br />
ja Z idiarissa. O hjelm a käsitti<br />
pääosiltaan suom alaista kansantanssia,<br />
-la u lu a ja -m u siikkia . B ratislavan<br />
porm e sta ri L. M artinakin<br />
vasta a n o to lla kuoron puheenjo h ta ja<br />
Y riö P aaianen e sitti k a u p u n g in jo h <br />
ta ja V äinö J. Leinon h e n k ilö k o h ta i<br />
sen tervehdyksen.<br />
• Kaupunginjohtaja Väinö J. Leino (vas.) ja Romanian lähetystön kaupallisen<br />
osaston edustajat Mr Vaslle Botas ja Mr Ion Pressura tutustumassa<br />
Turun Messujen 1979 aluesuunnitelmaan Osuuskunta Turun Messujen<br />
toimitusjohtaja Heikki Löyttynlemen opastuksella. — Kuva: Fotonova.<br />
Turun suhteet Romaniaan<br />
vilkkaat ja lämpimät<br />
■ Turun suhteet Romaniaan<br />
perustuvat suurelta<br />
osin 60-luvun alussa Constanzan<br />
kaupungin kanssa<br />
tehtyyn ystävyyssopimukseen,<br />
toteaa kaupunginjohtaja Väinö<br />
J. L e i n o . Suhteitten<br />
solmimisesta lähtien niitä on<br />
hoidettu molempien osapuolten<br />
taholta erittäin aktiivisesti.<br />
Romanian kansainvälisiä<br />
suhteita hoitaa Bukarestissa<br />
kansainvälisten asioiden<br />
Instituutti, joka on<br />
pannut erittäin paljon painoa<br />
nimenomaan Constanzan ja<br />
Turun ystävyydelle.<br />
— T urun e d u sta ja t ovat v ie ra illeet<br />
C onstanzassa a inakin kolm e<br />
kertaa ja vastaavasti Constanzan<br />
kaupungin jo h to on tutustunut<br />
T urkuun. C onstanza on m ielestäni<br />
m eille e rittä in sopiva ystävyyskaupunki.<br />
Se s ija itse e m eren rannalla<br />
ja on sen alueen hallin to ka u p u n ki,<br />
jo lla sija itsevat M ustanm eren rannikon<br />
kuulu isat kylpyläkaupungit<br />
mm. kaikkien tu n te m a Mam aia.<br />
— Käytännön e sim e rkkin ä yhteistyöstä<br />
m a in itta koon, että Turku<br />
m uisti ystävyyskaupunkiaan avustam<br />
alla m u o d o llis e lla sum m alla<br />
tuhoisan m aanjäristyksen jä lkeistä<br />
jä lleenrakentam ista.<br />
R om ania on o s a llis tu n u t Turun<br />
M essuille jo vu o sin a 1971 ja 1975<br />
jo llo in se om an osastonsa lisäksi<br />
o li m ukana ystävyyskaupunkien<br />
yhteisosastolla sekä to i va ltu u skunnan<br />
ja e siintyvän ta ite ilija n m essuille.<br />
R om anian täm änkertaisesta<br />
ilm oittautum isesta minun on todettava,<br />
että olen erittäin iloinen siitä,<br />
jo s ystävyyskaupunkisuhteita voidaan<br />
näin laajentaa hyödyntämään<br />
myös m aittem m e talouseläm ää, sanoo<br />
kaupunginjohtaja Leino.<br />
Paitsi virallisten vierailujen m erkeissä<br />
on ystävyyssuhteita hoidettu<br />
kulttuuritoim innan puitteissa, m ikä<br />
onkin tavalliset kaupunkilaiset parem<br />
m in tavoittava yhteistyön muoto.<br />
Säännöllisistä yhteyksistä ja kulttuurivierailujen<br />
käytännön järjestelyistä<br />
huolehtii lähinnä Suomi— Romania<br />
-seuran Turun osasto, joka<br />
to im ii vireästi rakennusm estari<br />
Pentti S a a r i s e n johdolla.<br />
— M eillä ei ole m uodollisia jäseniä,<br />
vaan kaikki seuraan kuuluvat<br />
pitävät vilpittöm ästi Romanian<br />
kansasta, kulttuurista tai luonnosta<br />
ja ovat siksi innolla mukana to i<br />
minnassa. M uutoinkin m eidän on<br />
helppo toim ia, sillä Turun osasto<br />
on eräänlainen lem pilapsi Constanzan<br />
ja Turun erittäin tiiviin ystävyyden<br />
ansiosta. Olem m e saaneet<br />
ottaa vastaan pari, jopa kolm ekin<br />
taite ilija -, urheilija- tm s. vierailua<br />
vuosittain. Erityisesti m usiikin alalla<br />
on o llut ilo tutustua erittäin ko r<br />
kealuokkaisiin rom anialaistaiteilijoiden<br />
esityksiin. Olem m e vain pahoillam<br />
m e siitä, ettei seuralla ole<br />
varaa niin näyttävään m ainostam i<br />
seen kuin nämä ta ite ilija t ansaitsisivat.<br />
Lisäksi olem m e järjestäneet<br />
Turku-aiheisia näyttelyitä Rom aniassa<br />
ja avustaneet Turun kaupunkia<br />
sen pystyttäessä näyttelyjään<br />
Constanzaan ja Bukarestiin, kertoo<br />
Saarinen.<br />
O<br />
Karun kaupungin linnut<br />
kun laativat pesää,<br />
katot itkivät öisin,<br />
me varroimme kesää.<br />
Sitä uottelit myöskin<br />
sa kyljessä kiven,<br />
oli tilkkanen vettä<br />
ja multaa vain hiven.<br />
Sen siemenen syntyyn<br />
kai riittävän luulit,<br />
kevät kiihkeä kutsui<br />
ja kutsunsa kuulit.<br />
Katuvierellä silloin<br />
sä puhkesit kukkaan,<br />
et mielinyt loistaa<br />
ja hehkua hukkaan.<br />
Sait kukkia kotvan,<br />
ei haitannut halla,<br />
sun kukkasi kuolla<br />
sai askelten alla.<br />
Ja juuresi hauraan<br />
pian kaapi pois rauta,<br />
katu kaupungin sääli<br />
ei, heikkoja auta.<br />
A. T. KOSKIMIES<br />
TV-filmi 1840-<br />
luvun Turusta<br />
Luostarinmäeltä<br />
Elokuun lopulla film a ttiin Luostarinm<br />
äen käsityöläism useossa 1840-<br />
luvun eläm ää lähinnä koulu la isille<br />
tarkoitettuna TV-film inä. O hjaajina<br />
toim ivat M aria Jaakkola ja 1960-<br />
luvulla Suom en T urku-lehteä to im ittanut<br />
O sm o Jokinen, jo ka m yös on<br />
tehnyt käsikirjoituksen. A sia n tu n tija <br />
na oli Turun kauoungin h is to ria llisen<br />
museon tu tkija S olveig S jöberg.<br />
Luostarinm äelle p yrittiin saamaan<br />
m ahdollisim m an autenttinen eläm änmeno,<br />
jo llo in k u jilla tepastelee kotieläim<br />
iä ja tim p u rip e rh e (rakennustyöläinen)<br />
rakentelee mm. o rto d o k<br />
sista kirkkoa. M yös turkulainen<br />
vanha nyörin p u n o ja M alm gvist e siintyy<br />
film issä. M ainittakoon, että ko tieläim<br />
et ovat aikoinaan lehtem m e<br />
ilm oitushankkijana toim ineen Ulla<br />
Nurmen kotie lä im iä T urun P ikisaaresta.<br />
Elokuva liittyy TV:n Elävä-m useoaiheeseen<br />
ja nähtäneen jo syyskuun<br />
lopulla Koulu TV:n esityksissä. □
Turun Musiikkijuhlat -78<br />
■ S u o m en suven n yky k u va an kuulu u , että m e lk e in jo <br />
k a is e lla p a ik k a k u n n a lla on o m a t k u lttu u riju h lan s a , jo ita<br />
k u ts u ta an m illo in ju h laviiko ik si m illo in fe s tivaale iksi.<br />
M y ö s T u ru lla oli o m a t p e rin te is e t m u s iik kiju h la n sa, jo tk a<br />
k estiv ät kuusi p ä iv ä ä a lk a e n 12. 8. J u h lie n n im eksi o h <br />
je lm a le h tis e n k a n te e n oli p a in ettu ” T u rk u M u sic F e stival<br />
-7 8 ”. Ih m e tte le n v ain , m iksi s u o m en k ielin e n nim i ei<br />
k elv an n u t. K u u lijo ista y liv o im ais esti suurin osa oli k u i<br />
te n k in s u o m ala is ia .<br />
Kuuden päivän ju h lille oli s ijo i<br />
te ttu pitkälti yli kaksikym m entä tilaisu<br />
u tta ja totuttuun tapaan jo k a i<br />
selle o li pyritty tarjoam aan jotakin.<br />
V alittavana o li konserttim usiikkia,<br />
kansanm usiikkia, m atineoita, ulkoilm<br />
akonsertteja, yökonsertteja jne.<br />
Näin katsoen anti näytti runsaalta,<br />
m utta kun tarkem m in tu tki o h je l<br />
mia, huom asi, että m onet konsertit<br />
sisälsivät sam ankaltaista ohjelm aa.<br />
N iinpä valinta o li tehtävä lähinnä<br />
jatsin ja kam arim usiikin välillä.<br />
Turun M u s iik k iju h lilla -78 noudate<br />
ttiin selvästi säästölinjaa. Vuosi<br />
o li välivuosi, m ikä näkyi m yös siinä,<br />
että vain jokunen kansainväliset<br />
m itat täyttävä ta ite ilija o li k iin n ite t<br />
ty esiintym ään. Säästäväisyyttä näkyi<br />
osoittavan yleisökin, sillä vain<br />
harvoin e s iin ty jillä o li sali täynnä<br />
ku u lijo ita . Vai lieneekö asiaan vaikutta<br />
n u t juhlaväsym ys? Joka tapauksessa<br />
tämän kesän m u siikkiju<br />
h lis ta puuttui ju h la n tuntu. Ne<br />
olivat arkisen harm aat.<br />
R uisrock a lo itti jä lle e n tila isuudet,<br />
m utta tä llä kertaa ei päästy takavuosien<br />
m enestykseen. Vain<br />
m uutam a tuhat nuorta o li saapunut<br />
kuulem aan suosikkejaan. Kuin ennakoiden<br />
koko viiko n yleisilm että<br />
tunnelm a jä i kovin latteaksi.<br />
Jazzin ystä ville o li järje ste tty<br />
useita tilaisuuksia. Pori Big Band<br />
sai kunnian olla ensim m äinen<br />
alansa edustaja u lk o ilm a konsertillaan<br />
P uolalanpuistossa. Turkulaisia<br />
alan ta ita jia edusti E rkki Välilän<br />
kvintetti, jo n ka "k o n s e rtti" oli s ijo i<br />
tettu ravintola H aarikkaan. Konsertti-sana<br />
ohjelm assa tällaisen tilaisuuden<br />
kohdalla tuskin on aivan<br />
o ikeaan osunut.<br />
K a n sanm usiikkia kuultiin Luostarin<br />
m ä e llä kahdessa konsertissa,<br />
m utta yle isö ei o tta n u t näitä tila i<br />
s u uksia om ikseen. Ehkäpä kansanm<br />
u siikin tarve tyydytetään niin peru<br />
ste e llisesti K austisella, että intoa<br />
ei enää riitä pienem piin tila isu u k<br />
siin o sallistum iseen. Sään epävakaisuudella<br />
saattoi m yös o lla vaikutusta<br />
asiaan.<br />
J u h lie n a inoan solistikonsertin<br />
a nto i yhdysvaltalainen pia n isti Byron<br />
Janis, jo lle täm ä oli ensi viera<br />
ilu Suom een. Saapa nähdä tu le e <br />
ko to ista v ie ra ilu a piankaan, sillä<br />
Jouko H alviala<br />
sali o li vain puolillaan k u u lijo ita<br />
eikä flyygelikään tuntunut vierasta<br />
tyydyttävän. N iinpä hän vaihtoi<br />
konsertin ohjelm aa eikä soittanut<br />
M ozartia lainkaan. M uuten B yron<br />
Janis o soittautui m aineensa ve ro i<br />
seksi pianota itu riksi, jo k a lopulta<br />
läm peni niin, että soitti kaksi y lim<br />
ääräistä.<br />
M atineoissa ja m uissa konserteissa<br />
kuultiin tänä vuonna e rity i<br />
sen paljon kam arim usiikkia. A u<br />
gustin Dumay ja Edw ard A uer<br />
alo ittivat m atineallaan S ibelius-m u-<br />
seossa. He o livatkin ainoa duo,<br />
sillä ja tkosta pitivät huolen kolm e<br />
kam ariorkesteria ja kaksi jo u s i<br />
kvartettia. N äistä yhtyeistä ehkä<br />
parhaiten o nnistui duo Dum ay—<br />
A uer, jo tk a S chubert- ja Franckohjelm<br />
allaan tekivät hienoa työtä.<br />
T shekkiläisen kam ariorkesterin<br />
vierailu ei alkanut yhtä suotuisissa<br />
m erkeissä. V arsinkin Turun linnan<br />
m atineassa orkesterin esityksissä<br />
o li p aljon rikkeitä, jo ita tshekkilä i-<br />
siltä ta ite ilijo ilta ei ole to tu ttu kuulemaan.<br />
N iiltä eivät välttyneet<br />
m yöskään o rkesterin solistit, kapellim<br />
estari Joseph V lachin tyttäret<br />
Jana ja Dana, jo tk a soittivat J. S.<br />
B achin kaksoisviulukonserton d-<br />
m olli. K am ariorkesterin toinen kon<br />
se rtti seuraavana päivänä o li jo<br />
paljon o n nistuneem pi.<br />
M uut ka m a rio rke ste rit olivat ko tim<br />
aasta, to in e n H elsin g istä ja toinen<br />
Turusta. H e lsin kilä ise t soittivat<br />
V asili S inaiskin jo h d o lla M ozartia.<br />
Haydnia ja S hostakovitsia. Turun<br />
kam ario rkeste ria jo h ti Ilari Lehtinen,<br />
ja heidän ohjelm assaan oli<br />
B achia ja Kokkosta. Kum m ankin<br />
orkesterin s o listin a oli h u ilisti, helsin<br />
k ilä is illä M ikael H elasvuo, joka<br />
soitti Haydnia, ja tu rk u la is illa Ilari<br />
Lehtinen, jo k a puolestaan soitti<br />
h uiluosuuden J. S. B achin vaativassa<br />
h-m ollisarjassa. Ilahduttavinta<br />
m inusta tässä o li, että Turkuun<br />
on v ih d o in saatu korkeat vaatim ukset<br />
täyttävä kam a rio rkeste ri, jolle<br />
toivon runsaasti esiin tym isiä ja pitkää<br />
ikää.<br />
M u s iik k iju h lilla on tavallisesti<br />
esiintynyt m yös jo u s ik v a rte tti. Tällä<br />
kertaa yhtyeitä o li kaksikin, mutta<br />
kum pikaan ei yltä n yt edelliste n kävijö<br />
id e n tasolle. Jo u sikva rte tti on<br />
kam arim usiikin vaativin alue, joka<br />
asettaa e s iin ty jille erityise n suuret<br />
vaatim ukset sävelpuhtaucien ja<br />
y hteissoiton suhteen. M olem m illa<br />
kvarteteilla o li ju u ri näissä kohden<br />
p u utteita. S aule sco -kva rte tin ohjelm<br />
asta. jo ka sisä lsi Haydnia,<br />
C arlstedtia, P u ccin ia ja M endelssohn-B<br />
artholdya. p a rhaiten o nnistu<br />
ik in ju u ri C a rlste d tin kvartetto,<br />
jo k a m odernina ei o le niin paljastava<br />
ja arka. Ehkä täm ä teos m uutenkin<br />
sopi kva rte tille parhaiten.<br />
Y lim ääräisenä S aulesco-kvartetti<br />
R uotsista s o itti T shaikovskin Andante<br />
cantabilen.<br />
V oces Intim a e -kvarte tti on tänä<br />
kesänä soittanut vähän jo ka puolella<br />
Suom ea, ja tu n tu u kin siltä, että<br />
paras vire o li kadonnut ennen T u<br />
run vierailua. Täm ä ahkera konsertoim<br />
inen o nkin selvästi o llu t valm<br />
entautum ista syksyn kansainväliseen<br />
jo u s ik v a rte ttik ilp a ilu u n , joka<br />
pidetään H elsingissä. K vartetin ohjelm<br />
assa o li M ozartin jousikva rte tto<br />
B -duuri, KV. 589 ja B enjam in Brittenin<br />
jo u sikva rte tto n:o 3. M ozartin<br />
kvarteton II ja lii osa kuuluu kilp<br />
ailun p a ko llisiin kappaleisiin.<br />
O m at konserttinsa o li m yös cemb<br />
alisti Eva N o rd e n fe ltilla , kita risti<br />
C arlos B o n e llilla ja H ilkka S iipolan<br />
jo h ta m illa T urun N a islaulajilla.<br />
V arsinkin viim eksi m ain itu t saivat<br />
erityisen läm pim än vastaanoton<br />
o h jelm allaan, jo ka sisä lsi vain uutta<br />
suom alaista kuoro m u siikkia .<br />
Ju h la t p ä ä tti kaksiosainen Schub<br />
e rt-konsertti, jo ssa viisi kotim aista<br />
la ulajaa e sitti säveltäjän keskeistä<br />
la ulutuotantoa. R alf G othonilla<br />
o li kova urakka, jo s ta hän selvisi<br />
h ienosti. K a ikki la u la ja t sen s i<br />
jaan eivät o lle e t valm istautuneet<br />
riittävän h u o le llisesti. Y leisöä v iim<br />
eiseen ko n se rttiin o li tu llu t vain<br />
kourallinen.<br />
U skon ku ite n kin , että ensi<br />
vuonna, kun Turku m uutenkin<br />
Taidemaalari<br />
Pernon maisemassa<br />
Turkulaisia kuvataiteilijoita<br />
VI<br />
VILJO RANTA<br />
V iljo Ranta atelierissään 1951.<br />
ATELJEEHUVILA sija itsee Pernon<br />
kartanosta le ik a tu lla puita kasvavalla<br />
saarekkeella, jo k a selvästi kohoaa<br />
p e ltotasanteen yläpuolelle.<br />
Tässä on V iljo Rannan ja hänen<br />
eläm änkum ppaninsa koti, valkoinen<br />
puurakennus, e rillin e n sauna ja e rillinen<br />
u lkorakennus. Tässä on heidän<br />
lähim aailm ansa, rakkaiksi käyneet<br />
puut ja k u k k ia kasvavat m ätju<br />
h lii, m u s iik k iju h la tk in saavat<br />
arvoisensa p u itte e t. A kateem ikko<br />
Joonas K okkonen sanoi äskeisessä<br />
tv-haastattelussaan,<br />
että kun ta rjo lla on to d e lla korkealuokkaista<br />
ohje lm a a , yle isö <br />
kin täyttää s a lit.<br />
□<br />
JO U K O H ALVIALA<br />
Ensio H a rn i<br />
täät, lintujen ja pieneläinten asuttam<br />
a luonnonpuisto ja läheisistä<br />
te ollisuuslaitoksista huolim atta täysin<br />
rauhallinen maapala.<br />
Fasaani on tu llu t päivittäiselle<br />
vierailulleen ja katselee ikkunaan<br />
päin sam m aleiselta kiveltä. Odottaa<br />
jotain maukasta syötävää, kuten<br />
pikku lin n u t lintulaudalla.<br />
Päärakennus on Rannan suunnittelem<br />
a ja valm istui samana<br />
vuonna, 1949, jo llo in hän siirtyi<br />
Tam pereen K lassillisesta lyseosta<br />
T urun Klassilliseen, kuvaam ataidonopettajan<br />
virkaan.<br />
TAITEILIJAKO D IT ovat hyvin erilaisia.<br />
Yhteistä n iille ovat taulut ja<br />
m onet vanhat m useoesineet, mutta<br />
erilaisuus ilm enee kirjastojen suuruudessa<br />
ja taide-esineiden lukumäärässä<br />
ja lajissa sekä m ahdollista<br />
sivuharrastusta todistavissa<br />
esineissä.<br />
Kun talon em ännän, taidem aalari<br />
Liisa Riikkalan, pyöräyttäm ät tu lo -<br />
kahvit on juotu, siirrytään lähem <br />
m in tutkim aan tätä ta ite ilija in pesää.<br />
O tto M äkilää edustaa neljä työtä,<br />
mm. "K a ksi ku lkija a ", "E e ve”<br />
ja "M u stasukkaisuus". Edvin Lydén<br />
iltä on "P ääsiäistaulun” keskiosan<br />
luonnos. K alle Eskolaa edustaa viisi<br />
maalausta, Kauko Lehtiseltä on<br />
kaksi, N iin ivirra ita pastelli, Jussi<br />
V ikaiselta on kolm e veistosta ja<br />
Ennu O kalta V iljon ja Liisan päät.<br />
V ielä näkyy se in illä V eikko Vuoren,<br />
Ragnar W esterholm in, N ikolai Lehdon,<br />
Aku Kaivannon ja Eino A altosen<br />
nim et. G raafikoista m a inittakoon<br />
Harry H enriksson, Ilm ari Väänänen,<br />
Lauri ja V iljo Lehm ussaari<br />
sekä Anders H olm qvist. Nähtävänä<br />
on V iljo n tö itä kubistiselta ja abstraktiselta<br />
kaudelta sekä Liisan h ie <br />
no akvarelli. Arvaan, e ttä yläkerran<br />
varastohuoneessa on paljo n kin<br />
m aalauksia.<br />
Erityisesti painuu m ieleen sitruuna-asetelm<br />
a, jo n ka ta ite ilija sanoo<br />
viim eisekseen. A nkara n ivelreuma<br />
on tehnyt tehtävänsä, kuten<br />
se teki R e noirillekin. Tuskin m ikään<br />
muu sairaus voi kohdata ta ite ilija a<br />
niin tuskallisesti kuin se, että käsi<br />
ei enää tottele, vaikka viivat, m uod<br />
ot ja värit yhä elävät hänessä.<br />
KUSTAVISSA on R annoilla punainen<br />
tupa ja perunam aa. Kun kevätkylm<br />
ät ovat m enneet ja v u o kot lopettaneet<br />
kukintansa kotim äellä,<br />
lastataan pieni Fiat ta varo ita tä y<br />
teen ja ajetaan m ökille m eren ja<br />
otsonin tuoksuun. T äällä kuluvat<br />
kesäiset päivät nopeasti, s illä m ui-
• Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulu Viljon Rannan rehtorlalkana.<br />
Edessä vas. Viljo Ranta, Otto Mäkilä ja Aku Avanto. — Kuva: Oy. Foto Ab.<br />
ta kin ta ite ilijo ita asuu näissä m aisemissa.<br />
VILJO RANTA on syntynyt Turussa<br />
m arraskuun 28. pnä 1906.<br />
Hän on Portsan poikia, kuten m i<br />
näkin. Ranta on n iitä harvinaisia<br />
ta ite ilijo ita , jo tka ovat suorittaneet<br />
ylioppila stu tkin n o n . Jo lu kio lu o killa<br />
kävi hän piirustuskoulun iltakursse<br />
illa ja sitten lyseosta päästyään<br />
päiväoppilaana 1928— 30, jonka jä l<br />
keen T aideteollisuuskeskuskoulua<br />
30— 33. Ranta oli sitten Tam pereen<br />
K lassillisen lyseon kuvaam ataidono<br />
pettajana 37— 49 ja sen jälkeen<br />
T urun K lassillisessa lyseossa Edvin<br />
Lydénin jälkeen 49— 68. Turun Taideyhdistyksen<br />
piirustuskoulun jo h <br />
ta ja n a hän o li 50— 55.<br />
A teneum in jälkeen ei Ranta heti<br />
ryhtynyt opettajan aikaa vievään<br />
tehtävään, vaan oli pari vuotta vapaana<br />
taiteilija n a . Hänet nähtiin<br />
s illo in M annisen taiteilijakahvilassa<br />
yhdessä Kalle R autiaisen ja Otto<br />
M äkilän kanssa. Kun Lydén oli<br />
koulusta vapaana klo 11— 13 vä lillä,<br />
hän vie tti sen ajan M annisella<br />
ju te lle n pöytätovereilleen paljonkin<br />
taiteesta. Täm ä "T urun koulun"<br />
m odernistipedagogi istu tti k u u lijo i<br />
hinsa uusia aatteita, siksi häntä<br />
o nkin pid e tty koko Suom en taiteeseen<br />
vaikuttaneen uuden taidenäkem<br />
yksen uranuurtajana. O nkin<br />
m ielihyvin todettava, että entinen<br />
klassillisen lyseon ja siis Lydénin<br />
oppilas, Raim o Aarras, on hänestä<br />
tehnyt tutkielm an, jo ka lienee ilm<br />
estynyt tai ilm estym ässä tämän<br />
k irjo ite lm a n tultua julkisuuteen<br />
"S uom en T urussa".<br />
Ei o le epäilystäkään, ettei Edvin<br />
Lydén olisi p aljon vaikuttanut V iljo<br />
Rannan taiteeseen. Sam anaikaisesti<br />
kuvaam ataidonopettajaksi valm istum<br />
assa o lleena ihailin jo s illo in V iljo<br />
Rannan varm aa piirustustaitoa<br />
v a rsin kin elävässä m allissa, jo llo in<br />
työskentelim m e sam assa huoneessa<br />
Per Å ke Laurénin oppilaina. T ällaiselle<br />
pohja lle o li hyvä rakentaa ja<br />
om aksua itselleen sopiva taidesuunta,<br />
jo ta ei luonnollisestikaan m i<br />
tenkään valita, vaan m ennään saatu<br />
je n ta id e la h jo je n viem änä kehi<br />
tyksessä eteenpäin. Ranta sanoo<br />
tehneensä alussa im pressionism in<br />
vaikutuksen alaisena. E kspressionismi<br />
antoi hänelle paljon vapaana<br />
taidem uotona ja kubism i sopi hänen<br />
luonteelleen, kuten m yöhem <br />
min abstraktinen som m ittelu. Neljäkym<br />
m entäluvulla syntyi surrealistisiakin<br />
töitä, m utta ei kuitenkaan<br />
tietoisesti surrealism iin pyrkien. Ehkäpä<br />
M äkelän toveruus jo ta in vaikutti?<br />
• Pronssiveistos -38. Ennu Oka.<br />
Kuva: Liisa Rilkkala.<br />
NÄYTTELYITÄ<br />
Vuonna 1932, siis A teneum i-aikana,<br />
sai Ranta kaksi työtä T urun T a i<br />
deyhdistyksen näyttelyyn. Se oli<br />
alkua. Ensim m äinen R uotsinm atkakin<br />
oli jo tehty 30. M yöhem m in<br />
osallistui hän Turun T aiteilijaseuran<br />
näyttelyihin 34, 35, 36, 38, 41, 44,<br />
47 ja 50. Irm elin taidesalongissa<br />
oli hänellä yhteisnäyttely 45 M äkilän,<br />
Eskolan ja Liisa R iikkalan<br />
kanssa. T aid e m u se o n Piirustusn<br />
äyttelyyn hän o s a llis tu i 47.<br />
K alle E skolan kanssa järjesti<br />
Ranta näytte lyt T am pereelle 61 ja<br />
H e lsin kiin H örham m erille. Myös<br />
O tto M ä kilä n ja Jussi Vikaisen<br />
kanssa o li h ä n e llä yhteisnäyttely<br />
Tam pereella.<br />
T u rku la iste n ta ite ilija in mukana<br />
o li hän G ö te b o rg issa ja Tukholm<br />
assa 46.<br />
ARVOSTELUA<br />
EDVIN LYDÉN m ainitsee Turun<br />
T a ite ilija s e u ra n vuosinäyttelystä<br />
(1934) Rannan "E lo k u u n illa n ". Hän<br />
sanoo:<br />
— "T u rk u la is is ta n uorista on ens<br />
ikädessä m ainittava eräs kokonainen<br />
seurue, jo lla on yhteistä eräs<br />
p rim itis m iin tähtäävä pyrkim ys."<br />
VEIKKO PURO k irjo itta a samasta<br />
näyttelystä:<br />
— " V iljo R anta herättää tässä<br />
näyttelyssä m yöskin paljon huom<br />
iota. Hän näyttää virtuosim aisen<br />
p iirtä jä n ta ito n s a tuokiopiirrosten<br />
sarjassa, jo is s a on lennokkuutta ja<br />
liik k e id e n sekä asentojen sattuvaa<br />
ilm aisuta ito a . Hänen maalauskokoelm<br />
assaan saa ilm aisunsa oikea<br />
m a a la rin ilo — vars in k in värin käytössä".<br />
OM -(n im im e rk k i) Taiteilijaseuran<br />
n äyttelystä (1938):<br />
— "E n sim m ä isessä salissa tapaam<br />
m e V iljo Rannan kokoelman,<br />
jo n ka ase tta isin näyttelyn parhaimpien<br />
jo u kkoon. S iinä kiintyy huom<br />
io ensiksi "O m a kuvaan", jonka<br />
v ih e rtä vät v ä rit h uipentuvat palvelem<br />
aan kasvojen vakavam pia sointu<br />
ja m e lko o n n istu n e e sti."<br />
EDVIN LYDÉN k irjo itta a Turun<br />
T a ite ilija s e u ra n vuosinäyttelystä<br />
1941:<br />
— " V iljo R anta on viim e näkem<br />
ästäni h uom attavasti edistynyt.<br />
E rikoisesti ovat v ä rit ja niiden soinnut<br />
a lkaneet o lla uskottavassa yhteydessä<br />
sisä llö n kanssa. Viivan<br />
jo u sta vam p i ty y litte ly kehittyy kai<br />
seuraavassa asteessa."<br />
ANTERO RINNE sam asta näyttelystä<br />
o tsakkein :<br />
UUSI T A ID E K O U LU KEHITTY<br />
M ÄSSÄ:<br />
— "T o in e n va rsin p itkä lle kehittynyt<br />
fa n ta stin e n sym b o listi on Viljo<br />
Ranta. (O li e d e llä kirjoittanut<br />
O tto M äkilästä.)<br />
H änen som m ite lm a n sa ovat saavutta<br />
n e e t sella isen kypsyyden, että<br />
ne on e h d o tto m a sti otettava vakavasti.<br />
V a rsin kin M e la n kolia " on<br />
h e rkkä luom us, jo k a unikuvan tav<br />
o in v a n g itsee katsojan. Näiden<br />
kahden (m a a la rin ) lin ja a seuraa<br />
kym m enkunta m uuta nuorta taiteilijaa,<br />
jo id e n ty ö skente ly ei vielä ole<br />
yhtä va rm a lla p o h ja lla ."<br />
(A rvo ste lija osti "M e la n k o lia n '.)<br />
EDV. ELE N IU S T urun T aiteilijaseuran<br />
XX kevätnäyttelystä 1944:<br />
— "L ä h e m m ä s koriste e llista esitystapaa<br />
s iirty v ä t V iljo Rannan pienoiskuvat.<br />
N iis tä esim . sisäkuva,<br />
N :o 72, ro h ke in e puna-vihreä-ruskea<br />
sävyineen on värivaikutukseitaan<br />
e rittä in va rm a ja kaunis ja samaila<br />
m u o d o lta a n kin p irte ä ja m iellyttävä.”<br />
TEODOR SC H ALIN T aid e m u <br />
seoon jä rje s te ty s tä P iiru stu snäytte <br />
lystä 1947:<br />
— "R a n ta v is a r sin fu lla styrka<br />
som te ckn a re i några uto m o rd e n t<br />
liga kvin n lig a a k te r e fte r m odell.<br />
G reppet ä r s k u lp tu ra lt ren kontur<br />
såsom hos K o lb e e lle r M a illo l."<br />
OSMO LAIN E k irjo itta e ssaan Turun<br />
T a ite ilija seura n vuosinäyttelystä<br />
1950 liittä ä a rvosteluunsa V iljo<br />
Rannan 'A la s to n " -m aalauksen kuvan.<br />
Eikä suotta.<br />
• Alaston -49. Viljo Ranta. Kuva:<br />
Liisa Riikkala.<br />
Ikäänkuin tiiv is te tty n ä a rviointina<br />
on vielä syytä m a in ita intendentti<br />
Erik Berghin k irjo itu k s e s ta TURKU<br />
LAISEN M O DERNISM IN NYKYHET<br />
KEN EDUSTAJIA S uom en Taiteen<br />
V uosikirjassa 1958— 59 V iljo Rantaa<br />
koskeva osa:<br />
— "Ä ly n v o itto is ta abstraktia<br />
suuntausta edustavat 50-luvun<br />
päättyessä nim enom aan V iljo Ranta<br />
(s. 1906) ja O tso K arpakka (s.<br />
1914). Ranta s iirty i asteittain ja<br />
jo h donm ukaisesti a b straktiseen ilm<br />
aisuun ja sam oihin a ik o ih in kuin<br />
Otto M äkilä. P erusolem ukseltaan<br />
M äkilä ja Ranta ovat täysin e rila i<br />
set: M äkilä lyyrinen rom antikko,<br />
jonka n o n fig u ra a lise t som m itelm at<br />
jossain m äärin tu n tu vat olevan surrealistisen<br />
näkem yksen sävyttäm iä,<br />
Ranta sitävastoin esiin tyy puhtaan<br />
kuvageom etrian tu lkkin a . Hänen<br />
töissään on k u vio in n in ryhtiä ja<br />
kiinteää selkeyttä, jo ta tehostaa<br />
ytim ekäs, usein v iile ä h k ö väritys".<br />
ULKOMAANMATKOJA<br />
Paitsi viim eisessä kuvata ite ilija in<br />
m atrikkelissa m a in ittu ja ulko m a a n <br />
m atkoja R anskaan 50— 51, Italiaan<br />
ja S veitsiin 54, kävi Ranta delegaation<br />
mukana Leningradissa,<br />
M oskovassa ja Kievissä 57, Pariisissa<br />
58 ja W ienissä 68.<br />
TUNNUSTUSTA on V iljo Ranta<br />
saanut mm. apurahojen muodossa<br />
Turun Taideyhdistykseltä ja hänen<br />
töitään on Turun kaupungin kokoelm<br />
issa sekä Turun Taidem u<br />
seossa.<br />
T aiteilija-apurahat olivat tiukassa<br />
siihen aikaan, kuten nytkin. Taidem<br />
aalari Einari Wehmas o li y rittä <br />
nyt turhaan jo parikym m entä kertaa,<br />
vaikka o li hyvä tekijä. Viim ein<br />
hän tekstasi hienon adressim uotoisen<br />
anom uksen, m utta rahaa ei<br />
vaan silläkään hellinnyt. Eikä to <br />
siaan m atrikkelissakaan kerrota, että<br />
hän olisi koskaan stipendiä saanut.<br />
Ranta on o llu t Turun Taideyhdistyksen<br />
johtokunnan jäsen, kuulunut<br />
Turun T aiteilijaseuran Ryhmä 9:än<br />
sekä K uvaam ataidonopettajain liittoon.<br />
V iljo Ranta on myös m usiikin<br />
tuntija , joka hartaasti kuuntelee<br />
m usiikkiesityksiä ja ehkä siitä maailm<br />
asta siirtää näkem yksiä omaan<br />
kuvamaailmaansa.<br />
V iljo Ranta on viestikom ppaniassa<br />
kam ppaillut Itä-Karjalan Vuokkiniem<br />
essä, U htualla ja Kiestingissä.<br />
1941— 44. Vm 2.<br />
T aiteilija u ra luovana taite ilija n a<br />
on päättynyt. Ranta on jättänyt piirtim<br />
ensä ja siveltim ensä. m utta hänen<br />
m ielikuvituksensa elää ja hänen<br />
silm änsä näkevät ym pärillä o le <br />
van kauneuden m aailm an taite ilija n<br />
silm illä . Ja se m aailm a on edelleen<br />
rikas. T a iteilijatoverinsa rinnalla<br />
Aunin Panim on kaunis tiilirakennus<br />
• Malli -48. Viljo Ranta. Kuva: Liisa<br />
Riikkala.<br />
kulkien hän saattaa edelleen pohtia<br />
kauneuden salaisuuksia, tehdä<br />
uusia havaintoja ja syventyä k irja l<br />
lisuuden avulla suurten m estarien<br />
luom iskam ppailuihin. M aailm a on<br />
rikas ja yllätyksiä täynnä. Ars<br />
longa, vita brevis.<br />
□<br />
ENSIO HARNI<br />
A urajoen rannalla edustaa viim e<br />
vuosisadan vaihteen tehdastyyliä<br />
parhaim m illaan. "O lla ko vai eikö<br />
o lla ’’ on tämän rakennuksen kohtalo<br />
lähiaikoina. Paljon on rakennuksen<br />
säilyttäm isen puolesta puhujia<br />
ja sen vastaisen käytön ehdottajia.<br />
U seim m iten on m ainittu<br />
rakennuksen olevan kuin luotu<br />
Turun uuden museon, tekniikan<br />
museon sijaintipaikaksi ja näyttelyhuoneistoksi.<br />
Auran Panim o-Hartw<br />
all lopettaa Turussa lä hiaikoina<br />
toim intansa ja s illo in viim eistään<br />
tulee e sille kysymys rakennuksen<br />
käyttötarkoituksesta tai purka m i<br />
sesta. T urku-seura on saanut eri<br />
tahoilta toivom uksia, että seura<br />
tekisi a.o. vira n o m a isille esityksen<br />
rakennuksen säilyttäm isestä. A siasta<br />
on aikaisem m in tehty a loitekin<br />
ja tilannetta seurataan. — T eksti ja<br />
kuva: Ilm ari Rinne.
Turun koulut juhlivat<br />
■ T u ru n valm istau tu essa v ie ttäm ä än 7 5 0 -v u o tisju h liaan, tu le e<br />
n iid e n y h te yd e s sä s am a lla k u lu n eeksi tasan 100 v u o tta k a u <br />
p u n g in v an h im m a n s u o m en k ielis en o p p ikoulu n T u ru n k la s <br />
s illisen lyseon to im in n a n alo ittam is esta . K olm ella m u u llakin<br />
k u n n ia n a rv o is e lla tu rk u la is e lla k o u lu lla on ju h lavu o ten sa,<br />
s illä ” e n n a k k o o n ” v ie ttäv ät tä n ä syksynä 7 5 -v u o tispäiviään<br />
T u ru n S u o m a la in e n Y h te is k o u lu ja Turu n jyseo. P u o lalan<br />
Y h te is ly s e o p u o le staan vietti jo viim e kev äänä koulu ju h la a<br />
p u o livu o sis atais en o lem a s saolo n s a kunniaksi.<br />
K oulu-uudistusten kerällä katosivat<br />
pari vuotta sitten kuvasta o p p i<br />
koulu t ja myös niiden vanhat tutut<br />
nim et siirtyivät historian lehdille,<br />
m utta entiset oppila a t eivät ole halunneet<br />
kuitenkaan unohtaa opinahjo<br />
je n sa juhlavuosia. "Suom en<br />
T u rk u " haluaa m yös näillä palsto<br />
illa a n lyhyesti kertoa kaupungin<br />
sivistyseläm ään m erkittävällä tavalla<br />
vaikuttaneen neljän oppikoulun<br />
vaiheista. N ouseehan niiden yhteinen<br />
oppilasm äärä yli 30.000:een,<br />
jo sta jo u ko sta on noussut m ittava<br />
m äärä kansalaisia aina johtavim piin<br />
asem iin maassam m e.<br />
KLASSIKKO VANHIN<br />
V oim akkaan isänm aallisen ja<br />
kansallisen tunteen vallassa lausuttiin<br />
T urun vanhim m an suom enkielisen<br />
o p p ikoulu n syntysanat 19. 3.<br />
1879, jo llo in "K la s s ik o n " edeltäjänä<br />
toim in e e n Turun Suom alaisen Yhteislyseon<br />
perustava kokous pid e t<br />
tiin lähes 200 henkilön läsnäollessa.<br />
Sam ana syksynä 1. 9. 1879 pääsi<br />
ko u lu työ alkam aan yhdellä luokalla<br />
e ntisen Seurahuoneen ja myöhem <br />
m in kaupungintalona toim ineen<br />
puurakennuksen suojissa Linnankadulla.<br />
P ääsytutkintoon pyrkineistä<br />
m uutam at olivat jo rippikoulun<br />
käyneitä, m utta I luokalle hyväksytyistä<br />
42 o p pilaasta o li kuitenkin<br />
su u rin osa 11— 14-vuotiaita.<br />
K o u lu tilo je n tu ltu a ahtaiksi, päästiin<br />
1882 m uuttam aan T uom iokirkkotorin<br />
varrelle, nykyiseen Gezeliuksenkatu<br />
2:een. Ensim m äiset 16<br />
y lio p p ila s ta le ivottiin 1887, mutta<br />
sam alla lakka u te ttiin yksityislyseon<br />
to im in ta ja VI— V III luokkien 93 o p <br />
pila sta s iirre ttiin neljä vuotta a ikaisem<br />
m in perustetun valtionlyseon<br />
v astaaville luokille . Koulutyö jatkui<br />
nyt Linnan- ja E skelinkatujen kulm<br />
auksessa sijainneessa entisessä<br />
kehruuhuonee ssa eli "S pinhuusissa",<br />
jo n k a paikalle nyttem m in on<br />
rakennettu Eskelin koulun ja lukion<br />
käytössä oleva m oderni koulutalo.<br />
O ppilasm äärä kasvoi tasaisesti,<br />
kunnes toisen suom alaisen oppi-<br />
Reino Linkosaari<br />
koulun tarpeellisuuden käytyä yhä<br />
välttäm ättöm äm m äksi, reaaliosasto<br />
1903 m uutettiin itsenäiseksi 8-luokkaiseksi<br />
reaalilyseoksi. K orkeim <br />
m illaan oli Klassikon oppilasm äärä<br />
ilm an rinnakkaisluokkia 1889— 90<br />
e li 273 ja ennen "R eaalin” irtautum<br />
ista 452. Pienim m illään oppilasluku<br />
o li 146 vuonna 1922.<br />
SUOMEN SUURIN<br />
T urun Suom alainen Y hteiskoulu<br />
oli yli 20 vuoden ajan maamme<br />
suurin oppikoulu oppilasm äärän<br />
noustessa yli tuhannen. Lokakuun<br />
6. päivänä 75-vuotisjuhliaan viettävän<br />
koulun m atrikkeliin on m erkitty<br />
yhteensä noin 12.000 oppilasta,<br />
joista ylioppilastutkinnon on suorittanut<br />
noin 5500.<br />
A jatus yhteiskoulun perustam i<br />
sesta Turkuun heräsi ensiksi Turun<br />
Kansallisseuran piirissä. Kun syksyllä<br />
1903 suuri joukko suom enkielisiä<br />
oppikouluihin hyväksyttyjä jäi<br />
kouluun pääsemättä, katsottiin, että<br />
koulun perustam iseen oli ryhdyttävä.<br />
K oulun yllä p itä m istä varten peru<br />
ste ttiin kannatusyhdistys, johon<br />
heti liitty i 55 jä sentä lupautuen kukin<br />
25 m a rkalla vu o sitta in tukemaan<br />
koulun y llä p itä m istä . Lokakuun 3.<br />
päivänä 1903 a lkoi T urun Suom alainen<br />
Y h te iskoulu -n im isen yksityisen<br />
o p p ik o u lu n toim inta.<br />
Ensim m äiset k o u lu tila t saatiin<br />
M u lta vie ru n katu 1 :stä, talosta, jonka<br />
o m isti jo h to ku n n a n jäsen, rakennusm<br />
estari K. L. Frem ling. Auliis<br />
ti hän ta rjo s i k o u lu lle tila t ensim<br />
m äiseksi lu kuvuodeksi ilm aiseksi.<br />
O p p ila ita o li tä llö in 45. 29 poikaa<br />
ja 16 tyttöä. K oulun kasvaessa<br />
täm ä huoneisto kävi kuite n kin ahtaaksi.<br />
S yksyllä 1905 kirjapainono<br />
m ista ja G. W W ilen ta rjo u tu i koulua<br />
varten o sitta in uudestaan rakentam<br />
aan talossaan Venäjänkirkkokatu<br />
(Y lio p isto n katu ) 7:ssä olevan<br />
varasto m a kasiin in a käytetyn<br />
kivirakennuksen. Tässä talossa<br />
koulu to im i vuokralaisena 24 vuotta.<br />
Om aa koulu ta lo a varten saatiin<br />
v ih d o in kaupungilta to n tti Kauppiaskatu<br />
17:stä, ja päästiin siirtymään<br />
p ois vastavalm istuneen Asunto<br />
Oy M ontanan va rjo o n valottom<br />
aksi jo u tu n e e sta piharakennuksesta.<br />
Uuden rakennuksen peruskiven<br />
m uuraus tapahtui 3. 10. 1928<br />
koulun täyttäessä 25 vuotta. Monien<br />
rahoitu sva ike u ksie n jälkeen<br />
koulu saatto i a lo itta a lukuvuoden<br />
1929— 1930 om assa talossaan. Opp<br />
ilasm äärä o li tä llö in 722. Tilantarpeen<br />
kasvaessa saatiin koululle<br />
1962 lisärakennus. O petustilojen<br />
ratkaisevasti p a rannuttua koulun<br />
lukusu u n n ite lm a a v o itiin samalla<br />
n ykyaikaistaa ja su o ritta a monia<br />
a rvokkaita kokeiluja.<br />
T urun S uom a la isella Yhteiskoululla<br />
on o llu t o n n i saada pitkäaikaisia,<br />
e rittä in pystyviä rehtoreita.<br />
K oulun käytä n n ö llisen perustam istyön<br />
s u o ritta ja o li todellin e n opettaja-<br />
ja kasvattajakutsum uksen<br />
elähdyttäm ä henkilö , A ina Honka,<br />
jo ka to im i 25 vu o tta koulun johtajattarena,<br />
s iitä ajasta 10 vuotta<br />
koulun ainoana johta ja tta re n a . Profe<br />
ssoriksi siirtyneen K aarlo Jäntereen<br />
lyhyen re h to rikauden jälkeen<br />
tu li koulun m ie spuoliseksi johtajaksi<br />
Juhani V uorela, jo ka vuodesta<br />
1919 vuoteen 1957 h oiti rehtorin<br />
tehtäviä. Vv. 1957— 1972 to im i kouluneuvos<br />
E in a ri Joutsam o koulun<br />
ta rm okkaana rehtorina. T urun Suom<br />
alaisen Y h te iskoulu n toim intaa<br />
ja tkavat T u u re p o rin lu kio ja Tuurep<br />
o rin koulu, jo id e n rehto re in a ovat<br />
A arne T o ivola ja A u lis Jantunen.<br />
K oulun v a ih e ista ja tapahtum ista<br />
kertoo 75-v u o tis ju h la ju lk a is u , jonka<br />
to im itta a kouluneuvos E inari Joutsam<br />
o.<br />
Puolalanmäen koululla ja lukiolla<br />
50-vuotisjuhlaviikko<br />
■ T u ru n s u o m e n k ie lis iin o p p ik o u lu ih in oli 1920-luvun p u o liväliin<br />
tu lta e s s a p y rk in y t s iin ä m ä ärin runsaasti oppilaita, että<br />
kau p u n kiin k a iv a ttiin u u tta lyseo ta. V. 1927 valtioneuvosto e sitti<br />
k o u lu h a llitu k s e n e h d o tu k se s ta e d u skunnalle , että Turkuun<br />
p e ru stettais iin v iis ilu o k k a in e n p o ik ak o u lu . Eduskunta poikkesi<br />
e sityksestä s ik ä li, e ttä p ä ätti p e ru staa kuusiluokkaisen, k an sakoulun<br />
k o k o o p p im ä ä rä lle ra kentu v an , yliopistoon johtavan<br />
p o ikalyseon. H e lsin g is sä ja Jyväskylässä kym m enen vuotta<br />
to im in e id e n k o e ly s e o id e n katso ttiin siis o soittaneen, että k an <br />
sakoulu n k o k o o p p im ä ä rä voitiin a setta a oppikoulu o p etu ksen<br />
po h jaksi. U u s m u o to is ia o p p ik o u lu ja to im i sam aan a ik a an parilla<br />
k y m m e n e llä p a ik k a k u n n a lla .<br />
• Lehtori Meri Kyrkl oppllalneen saksan salongissa. — Kuva: J. Kääriä.<br />
REAALILYSEON<br />
ITSENÄISYYS<br />
Turun suom alaisen reaalilyseon<br />
— sittem m in T urun lyseon — to i<br />
minta a lkoi syyskuun 1. päivänä<br />
1903, jo llo in K lassikon reaaliosasto<br />
asetuksen m ukaan m uuttui itsenäiseksi<br />
kahdeksa n lu o kka ise ksi reaalilyseoksi.<br />
Koulu to im i kuite n kin edelleen<br />
Turun k la ssillisen lyseon huoneistossa<br />
Linnan- ia E skelinkatujen<br />
kulm auksessa. T ilanahtaus kävi<br />
ajan m ittaan k u ite n kin y livoim a iseksi,<br />
ja opetus jo u d u ttiin hoitam aan<br />
tilapäisissä su o jissa uuden koulutalon<br />
valm istum iseen asti. Syksyllä<br />
1908 a lo ite ttiin kauan odote tu n koulutalon<br />
rakennustyöt. S yyskuun 1.<br />
päivänä 1910 a lo itti reaalilyseo vihdoin<br />
työskentelynsä om an koulu ta <br />
lon suojissa.<br />
Oppilasm äärä kasvoi nopeassa<br />
tahdissa ollen suurim m illaan vuoden<br />
1926 alussa eli 734. Kaikkiaan<br />
on Turun lyseota käynyt — osa<br />
heistä vieläkin koulussa — 8267<br />
poikaa. O pettajia on o llut noin 200.<br />
Turun lyseon pitkäaikaisim pina<br />
rehtoreina ovat toim ineet Iivari Vanaja<br />
1920— 37 ja Elias Levanto<br />
1937— 55.<br />
Koulun nykyiset rehtorit ovat<br />
M useomäen lukiossa Eino Karivaara<br />
ja Museomäen koulussa Kyllikki<br />
Luoto.<br />
Turun lyseo viettää 75-vuotisjuhliaan<br />
kuluvan vuoden marraskuun<br />
11. päivänä. Tapauksen kunniaksi<br />
julkaistaan myös koulun oppilasm<br />
atrikkeli, jonka toim ittam isesta<br />
vastaa kauppatiet.m aist., A ntti Koskinen.<br />
□<br />
REINO LINKOSAARI<br />
K uusiluokkaisena poikalyseona<br />
näin syntynyt Turun toinen suom a<br />
lainen lyseo — nim i tosin lyheni<br />
sotien jälkeen Turun toiseksi lyseoksi<br />
— to im i 1950-luvun alkuun<br />
saakka. Turun toinen lyseo m uutettiin<br />
lukuvuoden 1950— 51 alussa<br />
asteittain kahdeksanluokkaiseksi<br />
kasvavaksi yhteislyseoksi. Sam alla<br />
koulun nim i m u utettiin Turun to i<br />
seksi yhteislyseoksi. V iim eiset kuusiluokkaisen<br />
poikakoulun lukusuunnitelm<br />
aa noudattaneet oppila a t k irjoittivat<br />
ylioppilaaksi keväällä 1956<br />
ja ensim m äiset kahdeksanluokkaisen<br />
yhteislyseon kurssin lukeneet<br />
kaksi vuotta m yöhem m in. Koulun<br />
nim i oli tällöin kuitenkin jo jälleen<br />
m uuttunut. Kun Turun yhteislyseo<br />
m uuttui Turun norm aalilyseoksi o li<br />
nim itys toinen yhteislyseo perustetta<br />
vailla ja kouluhallitus hyväksyi<br />
uudeksi nim eksi syyslukukaudesta<br />
1957 alkaen vanhem painneuvoston<br />
ja opettajakunnan yksim ielisesti<br />
ehdottam an Puolalan yhteislyseon.<br />
Lukuvuosi 1975— 76, koulun 48.<br />
lukuvuosi oli sitten viim einen rin <br />
nakkaiskoulujärjestelm än vuosi T u <br />
russa. Koulun toim intam uoto m uuttui<br />
1. 8. 1976 lähtien. Keskikouluosa<br />
m uuttui Puolalanm äen koulu<br />
-nim iseksi Puolalan peruskoulupiirin<br />
yläasteeksi ja lukiosta tuli<br />
kaupungin koululaitokseen kuuluva<br />
neliluokkasarjainen Puolalanm äen<br />
lukio.<br />
KOULUN TYÖTILAT<br />
A lkuaikoina Turun toinen suom a<br />
lainen fyseo jo u tu i käyttäm ään hyvin<br />
tila p ä isiä suojia. Ensim m äinen<br />
lukuvuosi p idettiin T urun teollisuuskoulun<br />
piirustussalissa. Sen jälkeen<br />
koulu toim i kolm e vuotta Y lio p istonkatu<br />
7:ssä asunto-osakeyhtiö<br />
M ontanalta vuokratuissa tiloissa.<br />
Syksyllä 1933 koulu sai uudeksi<br />
toim ipaikakseen T urun vanhan postita<br />
lo n E erikin- ja A urakadun kulm<br />
auksessa, m issä to im ittiin kevääseen<br />
1942. Tästä rakennuksesta<br />
koulu joutui luovuttam aan suuren<br />
osan sotilaskäyttöön talvisodan aikana.<br />
Nykyiseen kiinteistöön P uutarhakatu<br />
5:een koulu pääsi m uuttam aan<br />
syksyllä 1942. T ila t alkoivat tuntua<br />
oppilasm äärän kasvaessa ahtailta,<br />
ja siksi ra kennettiinkin talon kellarikerrokseen<br />
lisätiloja, jo tk a saatiin<br />
käyttöön keväällä 1955. Lisäsiiven<br />
rakentam inen viivästyi niin, että vasta<br />
keväällä 1959 koylu saattoi laajentaa<br />
toim intansa uusiin tilo ih in . T i<br />
lanahtaus on tuntunut erikoisesti liikunnan<br />
ja poikien käsitöiden o p e <br />
tuksessa. Näiden tilo je n lisäksi on<br />
jouduttu vuokraam aan m yös k ie li
stu d io ita . P eruskouluun siirtym inen<br />
h e lp o tti tila n a h ta u tta ainakin parina<br />
ensim m äisenä vuonna.<br />
OPETTAJAT<br />
Y lio p isto kaupunkin a Turku on aina<br />
vetänyt v ira n h a kijo ita koko<br />
m aasta. N. 40 % koulun 82 vakinaisesta<br />
opetta ja sta on o llu t tu rkula i<br />
sia ja n. 4 0 % Turussa opiskelleita.<br />
S uuressa valtion koulussa ei kuitenkaan<br />
koskaan o llu t virk o ja riittävästi.<br />
Suuren osan opetuksesta<br />
h o itivat tu n tio p e tta ja t (kaikkiaan<br />
146), jo id e n työsopim us tehtiin vuodeksi<br />
kerrallaan. M uuttum inen kaksoisyhteislyseoksi<br />
1959 lisäsi v irkojen<br />
m äärää hiukan ja kouluuudistus<br />
1976 riittävästi.<br />
OPPILAAT<br />
T urun toisessa suom alaisessa<br />
lyseossa opiskeli 1928— 49 1012<br />
poikaa. O m assa koulussa suoritti<br />
ke skikoulu tu tkin n o n 340 (34 % ) ja<br />
ylio p p ila stu tkin n o n 262 (2 6 % ). Keskikoulutodistustakaan<br />
saam atta<br />
keskeyttäneiden su u ri lukum äärä<br />
410 (41 % ) kuvastaa kolm iluokkaisen<br />
keskikoulun raskautta. Puolalan<br />
yhteislyseoon 1950— 78 tulleista<br />
3 868 o p pilaasta 716 (1 9 % ) on<br />
edelleen koulussa, 847 (22 % ) on<br />
saanut keskikoulu - ja 1789 (4 6 % )<br />
ylioppila sto d istu ksen.<br />
Lyhyytensä vuoksi kolm iluokkainen<br />
keskikoulu kiinnosti erityisesti<br />
m a a n v ilje lijä p e rh e itä (20 % ) ja<br />
kaupungin työlä isp e rh e itä (44 % ).<br />
Puolalan yhteislyseossa m a anviljelijä<br />
in lapset vähenivät enemmän<br />
keskikoulussa kuin lukiossa. Kaup<br />
ungin työväki sen sijaan oli koulu<br />
lle usko llin e n . Palveluam m atit<br />
ovat ko ko a[an olleet tasaisesti<br />
e d u ste ttu in a vanhem pien joukossa<br />
(T urun toisessa suom alaisessa lyseossa<br />
27 % ja Puolalan yhteislyseossa<br />
33 % ).<br />
K u u siluokkaisen poikakoulun<br />
koulu a lu e o li laajem pi kuin kahdeksanluokkaisen<br />
yhteislyseon. Vain<br />
hiukan yli puolet (5 4 % ) o li Turusta,<br />
jo ka viides oli naapurikunnista<br />
(21 % ) ja jo ka viides m uualta<br />
V arsinais-S uom esta (1 8 % ). Sen sijaan<br />
kolm e neljästä (76 % ) Puolalan<br />
yhteislyseon oppilaasta oli Turusta,<br />
jo k a viid e s (1 8 % ) lähikunnista,<br />
m utta kauem paa kotim aakunnasta<br />
enää ani harva (4 % ). Yhä<br />
useam pi s u o ritti keskikoulun kotipitä<br />
jä ssä ja tu li tänne lukioon.<br />
Y lio p p ila s saa käteensä o pettajakunnan<br />
antam an koulun päästötodistu<br />
ksen ja y lio p p ila stu tkin to la u <br />
takunnan antam an ylio p p ila sto d istuksen.<br />
N iiden tila sto llin e n vertailu<br />
on m iele n kiin to ista . K aikista v.<br />
1934— 77 yrittäneestä 2058 o p p i<br />
laasta 2051 tu li ylio p p ila a ksi. Tästä<br />
jo u k o s ta 20 % :lla oli yleisarvosana<br />
ap p ro b a tu r (ja lubenter approbatu<br />
r), 56 % :lla cum laude approb<br />
a tu r (ja m agna cum laude approbatur)<br />
ja 24 % :lla laudatur. Päästöto<br />
d istu ksessa o li 17 % :lla keskiarvo<br />
alle 7, 52 % :lla 7— 8 ja 31<br />
% :lla y li 8.<br />
Abraham Kingelin<br />
■ L y h en n elm ä m aisteri<br />
S o lveig S j ö b e r g i n k irjo<br />
itta m asta A b ra h a m K ing<br />
e lin in e lä m ä kerrasta , jo ka<br />
tu le e m yöhem m in ju lka is <br />
tavaksi toisessa yh te y <br />
dessä.<br />
ABRAHAM K ingelin syntyi papin<br />
poikana K euruulla 1788. V iidentoista<br />
vuoden ikäisenä hän tuli<br />
juoksupojaksi kauppias C hristian<br />
B irckstedt ille Turkuun ja yhdentoista<br />
oppivuoden jälkeen hänet<br />
hyväksyttiin suola- ja rihkam akauppiaaksi<br />
1813. M uutam ia vuosia<br />
myöhem m in hän solm i edullisen<br />
a violiiton kauppias Matts S erén'in<br />
ainoan lapsen, yhdeksäntoistavuotiaan<br />
D orothea Charlottan kanssa.<br />
ALUSSA hänellä ei o llu t kauppiaana<br />
suurta pääomaa käytettävissään.<br />
Hän harrasti e rikoisesti<br />
pienten m utta kalliiden tavaroiden<br />
tuontia, lähinnä sellaisten, jo ita oli<br />
helppo kuljettaa. Oli nim ittä in tavallista,<br />
että kauppiaat itse om istivat<br />
laivaosuuksia ja rahtasivat tavaroita<br />
osuuksien suuruuden mukaisessa<br />
suhteessa. Siihen aikaan<br />
ei o llut m ahdollisuuksia vakuuttaa<br />
OPPILASKUNNAN TOIMINTAA<br />
"K o n ventti", sittem m in toverikunta,<br />
perustettiin kouluun 1932. Se<br />
harrasti partiotyötä, urheilua, retk<br />
iä -ja ohjelm allisia juhlia. T einikunta<br />
syntyi sotavuosina, m utta pysyi<br />
lukion vähäisen oppilasm äärän<br />
vuoksi vaatim attom ana 1950-luvun<br />
p uoliväliin saakka, jo llo in a lkoi vilkas<br />
toim inta teinikunnan ja kerhojen<br />
tasolla. Näin jatkui 1970-luvun<br />
alkuun asti, jo llo in yläluokkien te i<br />
n ikunta m uuttui kaikkien yhteiseksi<br />
oppilaskunnaksi. Se soveltui e rin <br />
om aisesti kouluneuvoston "v iite <br />
kehykseksi". V. 1973— 77 tehty y ritys<br />
ylösläm m ittää teinikuntaa siis<br />
kuivui. Koulussa on edelleen o p p i<br />
laskunta.<br />
O ppilaiden, opettajien ja rehtorin<br />
yhteistyöelin kouluneuvosto on sopeutunut<br />
koulun ilm astoon hyvin.<br />
Se on nykyään arvovaltainen "jo h <br />
toryhm ä", jonka läpi kulkevat ka ikki<br />
olennaiset asiat. K ouluneuvosto<br />
toi m ukanaan tiedotustarpeen. Haparoivat<br />
lehdentekoyritykset kanavoitiin<br />
1972 yhteiseksi T ieto-lehdeksi,<br />
jonka m onikym m ensivuinen<br />
juhlanum ero Tieto 23 ilm estyi 50-<br />
vuotisjuhlassa.<br />
Vanhem painneuvoston ja kouluneuvostojen<br />
aloitteesta on jä rje s <br />
tetty vanhem painiltoja, jo issa on<br />
o llu t ilahduttavan runsaasti osano<br />
ttajia. Koulu on saanut arvokasta<br />
alu ksia ja siksi osuusvarustam o oli<br />
eräs ta p a pie n e n tä ä riskejä. Ajan<br />
m ittaan hän laajensi liikettään ja<br />
h ä nellä o li liik e s u h te ita useimmissa<br />
su u rissa satam akaupungeissa Itäm<br />
eren ra n n o illa sekä Hampurissa,<br />
Lontoossa, Lissabonissa ja Amsterdam<br />
issa. Hän oivalsi, että eräs<br />
tapa v ilk a s tu tta a kauppaa o li merenkulun<br />
help o tta m in e n ja hän teki<br />
aloitteen mm. T urun laivaväylän<br />
ru oppaam iseksi. Hän o li myös eräs<br />
to im e kkaim m ista h e n kilö istä Turun<br />
H ö yrylaivaosakeyhtiössä ja Vanhassa<br />
laivaveistäm össä. Luonnollisesti<br />
hän hankki m yös itselleen lisää<br />
laivaosuuksia.<br />
K IN G E LIN tu n si tiettyä mielenkiin<br />
to a m aanvilje lystä kohtaan, ja<br />
kun te h tiin päätös, että kaupungin<br />
entise t laid u n m a a t vuokrattaisiin ja<br />
n iih in is tu te tta is iin puita, hän vuokrasi<br />
alueen, jo ta m yöhem m in kutsuttiin<br />
M o ria b e rg ik s i ja vilje li siellä<br />
vehnää. 1820-luvulla hän sai<br />
haltuunsa T ouru la n tilan Yläneellä<br />
appensa jä lkeen. Hänen kiinnostuksensa<br />
m aanviljelyyn ja metsänhoito<br />
o n ilm eni m yös hänen suhteissaan<br />
S uom en talousseuraan ja<br />
M ustialan m aanviljelysopistoon.<br />
K IN G ELIN o sa llistu i aktiivisesti<br />
seuraeläm ään. Hän o li eräs kaup<br />
u n g in isistä ja hän h o iti useita<br />
ju lk is ia tehtäviä Yhdessä hattukauppias<br />
ö h m a n 'in ja ruokatavara-<br />
tukea vanhem m ilta, m ikä on ollut<br />
om iaan kannustam aan o p p ila ita hyviin<br />
su o ritu ksiin .<br />
□<br />
50-VUOTISJUHLA JA<br />
ESITELMIÄ<br />
K oulun ja lu k io n teem aviikkona<br />
2 2 .-2 6 . 5. <strong>1978</strong> generalia-esitelm<br />
ien p itä jä t o liv a t koulun entisiä<br />
o p p ila ita . J u h la v iik o n jokainen päivä<br />
o li avoim ien ovien päivä.<br />
50-vuotisjuhlassa tervehdyspuheen<br />
p iti koulu n vanhem painneuvoston<br />
puheenjo h ta ja , prof. Lassi<br />
A n tila ja puheen koulun entinen<br />
oppila s, fil.tri O tso A alto. Muut<br />
e s iin tyjä t o liv a t E lina Jäntti, Sakari<br />
K arhuvaara, T im o T arvonen, Paula<br />
Kulm ala, M arja -L e e n a Heikkilä,<br />
Leena N äntö, M a rja tta Sigfridsson<br />
ja Pekka V ilja n e n . K oulun 50-vuotispäiväksi<br />
v a lm is tu i juhlajulkaisu,<br />
jo sta yllä o tte ita . Ryhm äesiintyjiä<br />
o liv a t lu kio n ku o ro , kam erakerho<br />
ja m usiikkikerh o .<br />
Vapaan sanan aika n a tervehdyksiä<br />
e s ittiv ä t läänin h a llitu ksen, Turun<br />
s e u ra kuntie n , T urun kaupungin,<br />
T urun y lä a ste itte n ja lu kio id e n rehto<br />
rie n ja P uolalan koulu n edustajat<br />
sekä koulu n entin e n rehtori H jalm<br />
ar M ichelsson. K oulun puolesta<br />
k iittiv ä t re h to rit Eeva M atin o lli ja<br />
R eijo Innanen.<br />
KINGELININ HUVIMAJA<br />
Turun uusin nähtävyys<br />
■ P e rja n ta in a 16. 6. <strong>1978</strong> jä rje s tiv ä t Turu n kaupungin historiallin<br />
en m u s eo ja T u rk u -s e u ra ns. K in g elin in huvim ajan vihkiäis-<br />
ja a v a ja is ju h la n S ib eliu sm u seossa. Lukijat m uistanevat,<br />
että T u rk u -s e u ra n to im e sta 1976 pelastettiin huvim aja A nink<br />
ais te n katu 8:n to n tilta u u d israken n u ksen tieltä. K oivurinta<br />
Oy oli m a ja n la h jo itta ja , m u tta koska T urun kaupungin hallitus<br />
ei ollut h a lu k a s o tta m a a n lahjo itu sta vastaan. T u rku-seura<br />
siirrätti m a ja n u u te e n p a ik k aa n .<br />
• Empire-tyylinen Kingelinin huvimaja on kunnostettuna avoinna yleisölle<br />
Sibeliusm jseon ja Åbo Akademin musiikkitieteenlaitoksen välissä Aurajoen<br />
rantatöyräällä. — Kuva: Ilmari Rinne.<br />
kauppias K e k o n in kanssa K ingelin<br />
hoiti kaupungin kassaa 1825. Palon<br />
jälkeen 1827 hän oli eräs johtavista<br />
h enkilöistä jälleenrakennustyössä .<br />
Hänen om a talonsa Pohjoisessa<br />
korttelissa o li vain lievästi vahingoittunut<br />
ja n iin p ä sie llä jo m uutaman<br />
päivän kulu ttu a vo itiin jä rje s<br />
tää apua h ä dänalaisille.<br />
KUN to n ttijä rje s te ly Engelin asem<br />
akaavan m ukaisesti o li suoritettu,<br />
hän osti to n tin nykyisestä Aninkaistenkatu<br />
8:sta ja rakensi sen<br />
nopeasti. Jo 1830 hän anoi lupaa<br />
rakentaa h uvim ajan erään om istamansa<br />
k e lla rin päälle. A jatus huvimajan<br />
rakentam isesta osoittaa, että<br />
ha i katsoi v a lo isasti tulevaisuuteen.<br />
P iirustukset te ki k a u p u n g in a rkkitehti<br />
G ylich. T alo su u n n ite ltiin niin<br />
yksinkerta iseksi kuin m ahdollista.<br />
Se ra kennettiin laudoista ja takaseinän<br />
m uodosti kadunvastainen<br />
lankkuaita. M yöhem m in, kun K ingelin<br />
o li liikem iesuransa huipulla, parannettiin<br />
myös huvim ajan ulkonäköä<br />
ja kohtalon oikusta juuri sellaisena<br />
se on säilynyt jälkim a a ilmalle.<br />
VAIKKA K ingeliniltä puuttui syvällisem<br />
pi koulusivistys, hän ymmärsi<br />
kulttuuritoim intaa. Erikoisesti<br />
se näkyi teatteritalon rakentam i<br />
sessa, mutta m yöskin S oitannollinen<br />
seura sai häneltä tukea. Hän<br />
o li koulukom itean jäsen. Tämä<br />
puuhasi pientenlasten koulua kaupunkiin.<br />
K ingelin oli myös eräs<br />
kauppakoulun aloitteentekijöistä.<br />
Yhdessä vaim onsa kanssa hän lahjo<br />
itti 3.000 banko ruplaa, joiden<br />
korko käytettäisiin kauppakoulun<br />
hyväksi. M iehensä kuolem an jä l<br />
keen leski luovutti kauppakoululle<br />
huoneet, kunnes talo vaihtoi om istajaa<br />
1860.<br />
KINGELININ liikem iesura etem<br />
jatkuvasti ja m uutam ia vuosia en<br />
Kaupunki saatiin kuitenkin sittem<br />
m in ottam aan m ajan haltuunsa<br />
ja h istoriallisen museon toim esta se<br />
on saatettu entisöitynä arvokkaaseen<br />
asuunsa. M aja sopii e rin <br />
om aisen hyvin nykyiseen ym päristöönsä<br />
ja on kuin osa S ibeliusmuseon<br />
läheisestä puisesta päärakennuksesta.<br />
Majan h istoria toiste tta koon tässä<br />
vielä lyhyesti. Turun palon 1827 jä l<br />
keen laati arkkite h ti Carl Ludvig<br />
Engel T urulle uuden suorakulm aiset<br />
kortte lit m uodostavan asem akaavan.<br />
V astaisten palojen estäm iseksi oli<br />
rakennettava leveät puistokäytävät<br />
tonttien rajoille. T alojen om istajat<br />
tekivät nämä puistokäytävät istutuksin<br />
viihtyisiksi. Useat rakensivat<br />
ajan tavan mukaan huvim ajoja eli<br />
"p a v iljo n k e ja ” . Eräs sillo in e n Turun<br />
puuham ies, kauppias ja sittem m in<br />
kauppaneuvos Abraham K ingelin<br />
p iirrä tti 1830 itselleen huvim ajan<br />
a rkkitehti Pehr Johan G ylich’illä.<br />
O m istajien vaihtuessa ja kaupungin<br />
m uuttuessa aivan toisenlaiseksi, jä i<br />
m aja varastoksi useiksi vuosikym <br />
m eniksi.<br />
M useonjohtaja Knut D rake ja<br />
am anuenssi Solveig Sjöberg jo h tivat<br />
majan uudistustöitä ja konservaattori<br />
R eino M attila ja a p ulaisensa<br />
Juho Stenberg restauroivat vanhat<br />
tapetit.<br />
Täm ä em piretyylinen m aja ei ole<br />
aivan pieni, sillä avajaistilaisuudessa<br />
laskin sisällä olleen ainakin 75 ihmistä.<br />
V arsinkin S ibeliusm useossa<br />
tai Piispankadun vastakkaisella<br />
p u olella sijaitsevassa Ett H em -m u-<br />
seossa kävijät voivat nyt sam antien<br />
tutustua tähän trio n kolm anteen ja<br />
uusim paan nähtävyyteen. Sitäpaitsi<br />
nen kuolem aansa hän o li ensim <br />
m äisten joukossa T urun veroluettelossa.<br />
Laivaosuuksien o hella hän<br />
om isti osakkeita Littoisten Verkatehtaassa<br />
Vanhassa buldaanitehtaassa<br />
(buldaani = purjekangas)<br />
ja Vanhassa laivaveistäm össä. T o u <br />
rulan lasitehtaan Y läneellä hän<br />
om isti yksin. K uollessaan 1849 häneltä<br />
ei kuitenkaan jä ä n yt kovin<br />
suurta om aisuutta. Leski ja tk o i liikettä<br />
kuolem aansa saakka. Hän<br />
kuoli kym m enen vuotta m yöhem <br />
min. Poika A braham , joka jo a ikaisem<br />
m in oli perustanut om an yrity k <br />
sen, kuoli naim attom ana samana<br />
vuonna kuin äiti. Puoli vuosisataa<br />
m yöhem m in olivat K in g e lin ’in tyttärenpojat<br />
Ernst ja M agnus D ahlström<br />
kaupungin jo h to h e n kilö itä .<br />
K ingelinin suku elää edelleen S uomessa<br />
Ernst K in g e lin 'in kautta, jo <br />
ka o li yksi Abraham K in g e lin ’in<br />
nuorem m ista lapsista.<br />
□
Turun vihreyttä vaalitaan<br />
suurella huolella<br />
tam m i, saarni ja koivu. Havu- e li<br />
ikivih re ä t puut m enestyvät heikosti<br />
kaupungin rik k io k s iid ip ito i-<br />
sessa ilm assa. Y m pärivuotista<br />
vihreyttä void a a n kaupungissakin<br />
saada aikaan serb ia n ku u se l-<br />
la, seebra m ä n n yllä ja havupensaista<br />
v u o risto m ä n n yllä ja m arjakuusella.<br />
■ T u ru n k au p u n g illa on jo v u o sisato jen m ittain en v ih re y <br />
d e n h is to ria ” ta k a n a a n . M o n e e n o tteeseen k au p u n kik u vaa on<br />
PUISTOIHIN LISÄÄ<br />
1000 PUUTA VUODESSA<br />
k a u n is te ttu ta lko o v o im in , p u u istu tu sten avu lla.<br />
iä<br />
T u rk u -s e u ra n to im e sta on v an h a - ja jo vuosikym m eniä<br />
u n o h d u ksessa o llu t — ta lk o o p e rin n e jä lle e n h e rätetty h e n k iin.<br />
Y h d e s s ä T u ru n k a u p u n g in kanssa seu ra on h a astanut k aik ki<br />
tu rk u la is k iin te is tö t 1 3 . - 1 4 . 10. p id ettäviin p u id e n is tu tu s ta l-<br />
k o is iin , jo id e n o rg a n is o ija n a to im ii o m a lla tä rk e ä llä sektorillaa<br />
n k au p u n g in p u u ta rh u ri H eim o H i e t a l a .<br />
— Ensi vuonna 750 vuotta täyttävän<br />
T urun h isto ria on pitkä ja<br />
rikas m yös vihreyden osalta. A sukkaiden<br />
a ktiivisuuden lisäksi saam <br />
me tästä kiittää Lounais-Suom en<br />
ilm a sto llisesti e d u llisia olosuhteita,<br />
toteaa kaupunginpuutarhuri Heimo<br />
Hietala.<br />
— Vuoden 1827 tulip a lo tuhosi<br />
kuite n kin kaupungin puustoa säälim<br />
ättöm ästä Sen tuhoja paikkasi<br />
sitten aikanaan arkkitehti Engelin<br />
laatim a, puistoystävällinen asem a<br />
kaava. jonka ohjeiden mukaan<br />
tonttien rajo ille tu li istuttaa puita.<br />
Tämä lisäsi kaupungin vihreyttä<br />
huom attavasti. K aupungin monet<br />
kukkulat ja mäet — mm. Vartiovuorenm<br />
äki saivat vihreän kattonsa<br />
turkulaisten talkoohengen<br />
— ja aktiivisuuden ansiosta.<br />
Heimo Hietala<br />
— T urun katuvieriä, puisto ja ja<br />
jokivartta vihre yte tä ä n tänään yhä<br />
enenevässä m äärin puuistutusten<br />
avulla. N äin saadaan aikaan pitkäikäistä<br />
ja n u rm ik o ita sekä kukkaistutuksia<br />
huom attavasti näyttäväm <br />
pää vihreyttä. T o ki näid e n kin istutusten<br />
m e rkitys on e rittä in suuri<br />
etenkin keskustan vanhoissa kulttuuripuistoissa.<br />
K aiken kaikkiaan<br />
istutetaan T urun puisto ih in ja v i<br />
h erkaistoille vu o sitta in yli 1000<br />
runkopuuta. Iän ta kia on saman<br />
ajanjakson kuluessa poistettava<br />
kaupunkikuvasta vain noin kym <br />
m enkunta puuta.<br />
METSIKÖT<br />
KUNTOON<br />
"Turku juhlavuotensa aattona'’<br />
Talkoilla Turku vihreäksi,<br />
pihat kauniiksi<br />
— P uistom aisten m etsikköjen<br />
kunnostam iseen ja hoito o n pyritään<br />
Turussa m yös kiin n ittä m ä ä n runsaasti<br />
huom iota, s illä varsin vähäisin<br />
kustannuksin n iis tä voidaan<br />
m uodostaa suurta kulutusta kestäviä<br />
ole skelu p a ikkoja . V arsin tä r<br />
keäksi työkohte e ksi ovat m uodostuneet<br />
u losm enoteiden vih e rka istat,<br />
jo id e n v a ih te le v illa p u uistutuksilla<br />
tuodaan uutta ilm e ttä kaupunkikuvaan.<br />
— T urun vih re yttä on vaalittava<br />
suurella huole lla jo p erinteidenkin<br />
vuoksi. A urajoen 150 vuotta vanhoja<br />
v a rtijo ita vaihdettaessa on<br />
lähtijän tila lle aina istutettu uusi,<br />
m ahdollisim m an ko o ka s puu. Näin<br />
m enetellen rantojen vihreys ei<br />
pääse koskaan katkeam aan. Tänään<br />
Puistokatu voi tarjota turkulaisille<br />
sen, m itä nim i lupaa eli<br />
puiden katvetta. Puistokadun viherkaistaa<br />
tullaan jatkam aan joen itäpuolelle,<br />
M artinkadulle saakka.<br />
Kaupungin puiden — samoin<br />
kuin puistojenkin — hyötyvaikutus<br />
ei ole pelkästään esteettinen. Esim<br />
erkiksi ilm an puhdistajana kasvit<br />
— etenkin puut — ovat ihmisen<br />
korvaam attom ia apuvälineitä, tähdentää<br />
kaupunginpuutarhuri Heimo<br />
Hietala.<br />
□<br />
RAILI KIIANLINNA<br />
V iim e keväänä tuhannet tu rku la i<br />
set olivat mukana siivoustalkoissa<br />
T urku-seuran aloitteesta sekä Turun<br />
päivän toim ikunnan ja T urun kaupungin<br />
puhtaanapitolaitoksen tukemana.<br />
Nyt kaunistam m e turkulaisten<br />
piham aat istuttam alla puita ja pensaita.<br />
Turku-seuran ja Turun päivän to i<br />
m ikunnan yhteistyö juhlavuoden<br />
aaton tehtävien hoidossa jatkuu ja<br />
avuksi tulevat Turun K iinteistöyhdistys<br />
ja Turun kaupunginpuutarha.<br />
Tilattujen taim ien paikallekuljetusja<br />
talokiin te istö je n istutustalkoot<br />
järjestetään 13— 14. lokakuuta. Nyt<br />
siis kiinteistöjen om istajat neuvottelemaan<br />
oman pihansa kaunistam i<br />
sesta ja tekem ään päätöksen ta i<br />
mien tilaam isesta.<br />
• K ingelin in huvim ajan konsertoijat Reino M attila (valkoisessa takissa) ja<br />
apulaisensa Juho Stenberg entisöim ässään majassa. — Kuva: Ilm ari Rinne.<br />
m aja on eräällä Turun kauneim -<br />
m alla paikalla, suurten jalopuiden<br />
varjossa, A urajoen rantatöyräällä.<br />
★<br />
V ihkiäisjuhlassa arkkitehti O lli<br />
K estilä p iti avauspuheen, am anuenssi<br />
S olveig S jöberg kertoi majan<br />
h isto riikista , m useolautakunnan varapuheenjohta<br />
ja John Hackman<br />
e sitti tervehdyksen ja Knut Drake<br />
p iti päätöspuheen. P uheitten väliin<br />
m ahtui p aljon m uutakin m ielenkiintoista.<br />
E rikoisesti on m ainittava<br />
G ullan W ahlström in suunnittelem a<br />
ja ohjaam a Abraham K ingelinin<br />
perhe-eläm ää esittänyt kuvaelm a,<br />
jossa näyttelijöinä olivat Åbo Amatö<br />
rteaterföreningin jäsenet. Aurorakuoro<br />
lauloi Paul Janssonin jo h d o l<br />
la ja Ilari Lehtinen jo h ti kam arim<br />
usiikkiorkesteria.<br />
Erikoista tilaisuudessa o li myös<br />
se, että kutsuvieraiden joukossa<br />
nähtiin kaksitoista Abraham Kingelin-suvun<br />
jäsentä eri p u o lilta Suomea.<br />
Suvun nykyinen pääm ies k iitti<br />
hienosta suvun kantaisän m uiston<br />
kunnioittam isesta.<br />
□<br />
ILMARI RINNE<br />
LIS Ä IS TU TU K S IA<br />
TAR VITAAN<br />
— M utta puut — puusto — vanhenevat<br />
ja ku o le va t pois. Osa<br />
puustosta taas on jo u d u ttu poistamaan<br />
kaavanm uutosten takia. Näin<br />
vih re ä T urku on vähentynyt jopa<br />
hälyttävässä m äärin. S iksi onkin<br />
s iu re lla ilo lla te rvehdittävä Turkuseurasta<br />
lä h te n yttä ajatusta koko<br />
kaupungin ka tta vista puiden istutu<br />
sta lkoista . T ä llö in ta im e t voidaan<br />
h ankkia k iin te is tö ille varsin edullisin<br />
ehdoin.<br />
S U O SITELTAVAT<br />
P U U LAJIT<br />
T a rkoitu kseen sopivia ja Turussa<br />
hyvin m enestyviä puita<br />
o vat lehm us, jalava, vaahtera,<br />
NÄIN TOIMITAAN<br />
Turun K iinteistöyhdistys ry lähettää<br />
turkulaisille kiin te istö ille syyskuun<br />
alkupuolella kiertokirjeen, jo <br />
hon Turku-seuran toim esta on laadittu<br />
liite. Kirjeessä oleva kyselykaavake<br />
palautetaan os. T urun K iinteistöyhdistys,<br />
Puolalankatu 1 D<br />
Turku 10 (puhelin 330 310). Y hdistys<br />
hoitaa yhteydet kauppapuutar-<br />
• Puistokadun uusi ilm e. Katu sai<br />
keväällä uuden puurivin ja näin<br />
katu todella vastaa nim eään p u isto <br />
katu. Puiden istutustalkoot ta lo <br />
yhtiöiden toim esta järjestetään lo <br />
kakuussa. T urku kaunistuu ju h la <br />
vuoteensa mennessä. — K uva: Ilm<br />
ari Rinne.
Turku ruppe fiirama<br />
750 vuattas<br />
■ Turku-seur an murrejaosto on pyynnöstä päättänyt osal-<br />
listua lähiajan suureen kampanjaan<br />
ja kehottaa turkulaisia<br />
osallistumaan sankoin joukoin Turun kaunistamiseen.<br />
Tämän vuoksi jaoston jäsenet ovat kirjoittaneet Turun mur-<br />
teella lehdistön kautta yleisölle annettavia vetoomuksia.<br />
Suomen Turku julkaisee oheisena kaksi näistä kirjoituksista<br />
ja erikseen on tässä numerossa Turku-seuran samaa tarkoitta-<br />
va kehoitus, johon myös liittyy Turun päivän vieton runsasta<br />
liputusta toivova tavoite.<br />
Vetomus kaiket Turu rahval<br />
N iinku hyvi tiäretä, viatta Turku<br />
ensvua 750 vuatis ju h lia s ja tännet<br />
trö ö n ä tiätyste paljo viarai niit tule<br />
varm aste iha ulko m a ilt saakka,<br />
sentähre Turku ta rttis laitta simm<br />
ossen kuntto, e ttei Turku ja turkulaiset<br />
saa häppiä päälles. Turkuseura<br />
onki päättäny verotak kaikkin<br />
tu rkula issi, et pantais yhres<br />
toim e sim m oset steeraustalkot, et<br />
T u rku u lkonaisest täyttäis korkkiem<br />
m atki siisteyre vaatim ukset.<br />
S iihem putsausrynnistykse voiva<br />
otta osa nii yksityiset ku erilaiset<br />
yhristyksekki. Erikoisest om akotija<br />
asum alähiöyhristykset, osaketa<br />
lo je jo h to kunnat ja yksityiset taloo<br />
m ista ja tki voivat tehräp paljo ässiä<br />
hyväks.<br />
Ei täs voi ruveta yksityiskohtasest<br />
luvettelem a m itä kaikki ta rttis tehrä,<br />
eikä turku la in e niin to llo olkka,<br />
et sitä täytyis ruveta nokast fyärämä<br />
jo ka paikka ja näyttä, et toi o<br />
siivottava ja toi maalattava, riitä<br />
hyvi ku saaran turkulaiset suhtautum<br />
a assiasse m yätäm iälisest, kyl<br />
he sit itte t tiätävä m itä täyty tehrä.<br />
hoihin, jo tk a to im ittavat taim et<br />
(esim . vaahtera, tam m i, lehmus, ja <br />
lava, koivu jne.) tilaajien k o tip ih o ille.<br />
T aim ien hinnat riippuvat niiden<br />
koosta ja ju u rip a a kulla tai ilman.<br />
N ykyään pyritään suuriin taim iin eli<br />
3— 5 m tr ja kaupunkioloissa valm iilla<br />
kasvupohjalla. L a jikkeista riip <br />
puen hin n a t ovat 60 m arkasta 400<br />
m arkkaan. Koska puiden ikä on n.<br />
100— 150 vu o tta on syytä ostaa kunnon<br />
taim et. Y hteishankinta alentaa<br />
hintoja.<br />
T ilauskaavakkeet, jo issa on tarkem<br />
m at tie d o t, palautetaan syyskuun<br />
loppuun mennessä. Talkoopäivä<br />
on lauantaina 14. 10. ja taim et<br />
tuodaan p e rja n ta in a 13. 10. tai sitä<br />
ennen.<br />
Turus, niinku m uis kaupunkeiski<br />
o sim m ossi virastoi ja laitoksi jo il<br />
luannostas kuulu hoitta ja valvo<br />
kaupunkin ka ikin p u a list siistim ist<br />
ja kaunistam ist, niist vastavil henkilöi!<br />
T u rku-seura kans kohrista vetom<br />
ukses, nii hyvi ku te tavalisest<br />
h o ira tte ki te il kuuluvat tehtävät ni<br />
ko itta ka ny ju h la vuare n kunjaks<br />
panna viäl e n tist tu h tim i hiat heiluma.<br />
K aikkien tu rk u la is te n tu lis omalt<br />
ko h ra lta s käyttäyty nii, ettei viarat<br />
saa to re lis t aih e t syyttät turkulaissi<br />
jö rö ik s ja e päystävälisiks. Olkka<br />
avuliai, ilossi ja kohte lia i ainaki,<br />
m ut e rik o is e s t s iilo ku tännet tule<br />
viarai ju h lim a Suam e vanhim m a,<br />
m u isto rikka m m a ja vihtyisim m ä<br />
kaupunki olem asolo. O hyvin tärkkiä<br />
se, et via ra t viävät T urust hyvät<br />
m u isto t m ennesäs.<br />
Neek ku v irkas pualest joutuva<br />
erustam a T urkku, sim m oset ku oppaat.<br />
pölisit, kaupunkih a llitu kse- ja<br />
-valtusto jäsenet ja m uut silmäntekevät.<br />
ossavat tiätyste vanhast<br />
kokem uksest vä ittä m unauksi, mut<br />
heille ki o syytä m u istutta, et n iit ei<br />
saa tu lla vahinkossaka. Koko Suam<br />
i ja a in a kin pohjo ism a a t seurava<br />
silm ä kovana, m itä m im m ottis Turus<br />
ju h lie yhteyres tapahtu. Koiteta<br />
me elätä ih m isiks ja käyttäyty nii,<br />
et niist tu lis arvo kka a t ja miälimpainuvat<br />
ju h la t. — A. K.<br />
□<br />
Juhlat on tulos, pistetäs<br />
toimeks<br />
Ens vua tämä vanha Suamen<br />
Turku sit täyttä seittäm äsataviiskym<br />
m ent vuatta. M onel o varm ast<br />
viäl m iäles kum m ottos yhreksäntoistsatakakskym<br />
m entyhreksä seittäm<br />
äsatavuatisjuhli viätetti. Ku<br />
Sam ppalinnam äes o li m essut ja<br />
Im m enpolu y litte meni riippusilta<br />
Urheilupuistom pual. Siäl o li vuarostas<br />
lava misä soitetti ja lauletti,<br />
ja oli siäl tivo liki ja m uuta lysti.<br />
Kom iat ne ju h la t o ollu kosk ne<br />
viälki muisteta.<br />
Turku on niist päivist paljo kasvanu<br />
ja vaurastunu, ni et kyl nyt<br />
Puiden sijasta voidaan istuttaa ja<br />
tilata pensaita. K iinteistöt voivat<br />
myös itse hankkia taim ia, m utta k.o.<br />
kaavake nalautetaan s ilti tilaston<br />
vuoksi.<br />
*<br />
Suomen Turun tässä num erossa<br />
on kaupunginpuutarhuri Heim o H ietalan<br />
haastattelu puiden istu tta m i<br />
sesta. Kauounginpuutarha antaa lisäohjeita<br />
ja neuvontaa kiin te istö ille<br />
tarpeen mukaan ja sitä pyydettäessä.<br />
Kiinnitän vielä huom ionne siihen,<br />
että Suomen Turun tämän vuoden<br />
ykkösnum eron kansikuva on hyvä<br />
puiden istuttam isen opetuskuva. □<br />
ILMARI RINNE<br />
ta rttis saara viä lki parem m at juhlat<br />
pysty. Ku noit vuasiaki on tullu<br />
Iissä. Kyl va lm istu kse t täyres käynnis<br />
jo onki, m onella isi porukoi om<br />
pantu pysty pistäm än toim eks sitä<br />
ja tätä. K aupunkin trekosm estari<br />
om pualestas hom m annu puita ja<br />
puski sen seittäm ä s o rtti, ja mitä<br />
kukkasem p la n tu i sil m ahta siäl<br />
ansareisas o lla kka. M ut onk siin<br />
ta rp p e ks m itä viram pualest tehrä<br />
ja to im ite tta ? Ei koto n ka ju h li saara<br />
pysty, jo s ä iti yksinäs touhu ja<br />
häärä. K aik siin tarvita, ä ijä t niinku<br />
m u ku la tki. Ja passerskoi päälkauppa.<br />
Ni et ruvetas jokanen tykönäs<br />
kattelem a noit om i nurkki niinku<br />
ju h la kunto . Jokanen talo ja puulaaki<br />
ja h u u sh o lli. Et m itä rojui<br />
ta rttis to im itta T o p io ja l, ja passaisik<br />
jo h o n k i viä l istu tta joku puu<br />
ta ik puska taik kukkaspenkki. Ja<br />
ta rttis ik jo ku n u rkka ta ik plankkua<br />
ita jo tta n kohennust ja m aali pääl.<br />
S iin sam as passais katto näit koton<br />
u rkki n iin ku via ra a n ki silm il, ku<br />
n iit kans tu le ju h lii tiä tyst paljoki.<br />
Jokanen tiä tä kokem uksestas, et<br />
s iit vast tu le ju h la llis e t tuulel, ku<br />
itte häärä asia ette o ike helkkar<br />
is i Ja m eil tu rk u la is il o liski se<br />
o ik ia fiirin k i niin kam alan tärkiä.<br />
Ku m eit ain pakata m orkkam a koppaviks.<br />
Et nätem m i osattais otta<br />
viarat vasta ja olta s ilo si ja tyytyväisi.<br />
Ku m eil sentä o näin nätti<br />
Turun eläkeläistapahtumissa<br />
tuhatmäärin osanottajia<br />
■ T u ru s sa k esän a ik a n a järje stettyih in e lä k eläistapahtu m iin<br />
o sallistu i tu rk u la is te n ja läh ik u n ta lais te n lisäksi eläkeläisiä<br />
y m p äri S u o m e n , m m . M u o n io s ta s aakka. Eri tilaisuudet keräsivät<br />
y le is ö ä tu h a tm ä ä rin . E lä k e lä is jä rje s tö je n o hjelm aryhm ien<br />
e rila is e t e s ity k s e t ja a s k a rte lu tö id e n n äyttelyt o livat vakuuttava<br />
todistus e lä k e lä is te n p irte ä s tä to im in n asta ja sen tuloksista.<br />
E lä k e lä is ta p a h tu m a t v ä rittiv ä t T u ru n kesäistä katukuvaa.<br />
TURUN ELÄKELÄISTEN<br />
PÄIVÄT<br />
Turussa v ie te ttiin 30.— 31. 5. <strong>1978</strong><br />
perinteellisiä T urun eläkeläisten<br />
päiviä, jo id e n jä rje stä m iseen kaupunki<br />
on vara n n u t m äärärahan. V iime<br />
vuonna päivät v ie te ttiin Turun<br />
päivän yhteydessä, m utta tänä<br />
vuonna p a la ttiin aikaisem paan käytäntöön.<br />
Ensim m äisen päivän pääjuhlassa<br />
Kupittaan u rh e ilu h a llissa apulaiskaupunginjohta<br />
ja Ilkka Järvinen p i<br />
ti tervehdyspuheen ja m aaherra<br />
Sylvi S iltanen puhui. O hjelm an<br />
pääosan h o itivat e lä ke lä isjä rje stö <br />
jen om at ohjelm a ryhm ä t. Lisäksi<br />
ohjelm assa o li seura kuntie n puhallinorkesterin<br />
ja R aunistulan Roopen<br />
esityksiä. Illa lla o li e läkeläistanssit<br />
Turun V PK:n talossa ja Num m enmäen<br />
T -talossa. S eurakunnat jä r<br />
jestivät e lä k e lä is ille om ia tila isu u k<br />
sia.<br />
H arrastustöiden näyttely Turun<br />
suom enkielisen työväenopiston tiloissa<br />
oli avoinna kum panakin päivänä.<br />
Toisena päivänä o li tilaisuus<br />
tutustua kaupungin vesi-, sähköjä<br />
p u h e lin la ito ksiin , m useoihin ja<br />
Runosmäen v a n h a in kotiin . Turun<br />
kaupungin liik e n n e la ito s kulje tti<br />
kahtena päivänä e lä kelä isiä m aksutta<br />
ja T urun L in ja -a u to ilija in<br />
O suuskunta e n sim m äisenä päivänä.<br />
ELÄKELÄISPÄIVILLÄ<br />
YLI 10 000 OSANOTTAJAA<br />
E läkeläiset ry:n V III eläkeläispäivät<br />
jä rje s te ttiin T urussa 14.— 15. 6.<br />
<strong>1978</strong> ja n iih in o s a llis tu i y li 10 000<br />
osanottajaa e ri p u o lilta Suomea.<br />
Päiviä suosi a u rin koin e n sää ja ne<br />
onnistuivat erinom aisesti.<br />
Päivien avauksen T urun kauppaja<br />
m ukava kaupunki va ik se vanha<br />
jo onki.<br />
Ni et nouskas nyk kaik tu rk u la i<br />
set ja p istäkä toim eks. Ens vua on<br />
tääl suuret ju h la t, ja ku jokanen<br />
kohraltas o tta asia om akses, ni<br />
siilo vast nährä kum m ottos Turku<br />
syntym äpäiviäs viättä. Ne juhlat<br />
muisteta viäl viirenkym m ene vuarem<br />
pääst! — P. N.<br />
□<br />
to rilla suoritti päivien suojelija,<br />
maaherra Paavo A itio ja puheen<br />
piti järjestön puheenjohtaja Juho<br />
Mehto. Liikunnan kuntojuhlassa<br />
Turun urheilupuistossa suoritti<br />
avauksen järjestelytoim ikunnan puheenjohtaja<br />
Toivo Anttonen toim inn<br />
anjohtaja Leevi Raitaniemen puhuessa.<br />
Turun kaupungin tervehdyksen<br />
esitti kaupunginjohtaja Väinö<br />
J. Leino.<br />
Elävän ehtoon tilaisuuksissa Ikituurissa<br />
puhui apulaiskaupunginjohta<br />
ja Ilkka Järvinen, Turun<br />
VPK:n talossa kansanedustaja Anna-Liisa<br />
Jokinen, T-talossa kansanedustaja<br />
Ensio Laine ja Kupittaan<br />
urheiluhallissa kansanedustaja Arto<br />
M erisaari. Kaikissa päivien aikana<br />
järjestetyissä tilaisuuksissa eläkeläisjärjestöjen<br />
ohjelm aryhm ät vastasivat<br />
m onipuolisesta ohjelmasta.<br />
Liikunnan kuntojuhlassa urheilupuistossa<br />
tanhuissa oli mukana<br />
900 tanhuujaa ja voim isteluesityksessä<br />
lähes 900 voim istelijaa. Kau-<br />
■ Lounais-Suomen sotilaslääni<br />
järjesti 4. 6. <strong>1978</strong><br />
puolustusvoimien 60-vuotisjuhlan<br />
kongressikeskus Ikituurissa.<br />
Tervehdyspuheen<br />
piti kenraaliluutnantti Urpo<br />
Levo ja juhlapuheen professori<br />
Juhani Paasivirta.<br />
Lisäksi ohjelm assa oli Turun Varuskuntasoittokunnan<br />
esityksiä, Porin<br />
Prikaatin varusm iesten toteuttama<br />
pukukavalkaadi "P orilainen<br />
kautta a ikoje n " ja sotilasansiom italien<br />
jako. Aam ulla laskettiin seppeleet<br />
sankarihaudoille, Karjalaan<br />
jä äneille ja vakaum uksensa puolesta<br />
kaatuneiden m uistom erkille ja<br />
vapaussodan m uistom erkille.<br />
Iltapäivällä ju h lavieraille ta rjo t<br />
tiin kahvit H eikkilän kasarm in sotilaskodissa.<br />
Kasarmin alueella oli<br />
esillä Turun llm atorjuntapatteriston<br />
koulutuskalustoa. M ajoitus- ja koulutustilat<br />
olivat avoinna tutustum ista<br />
varten. Turun V aruskuntasoittopungin<br />
jä rje stö n keskustoim ikunnalle<br />
tarjoam alla lounaalla o li mukana<br />
myös sosiaalihallituksen pääjohta<br />
ja M argit Eskman.<br />
Luovan työn näyttelyssä Puropellon<br />
koulun voim istelusalissa oli<br />
e sillä ta id o kkaita askartelutöitä.<br />
Lappeenrantalainen R eino Kakkuri<br />
luovutti "K iertävän K aroliinan’ tu r<br />
kulaiselle Elsa M arklundille.<br />
RUISSALON KANSAN<br />
PUISTON JUHLASSA<br />
VÄKEÄ RUNSAASTI<br />
Eläkkeensaajien K eskusliiton<br />
Varsinais-Suom en p iirin 5-vuotisjuhlaa<br />
ja kesäpäiväjuhlaa vietettiin<br />
torstaina 29. 6. <strong>1978</strong> R uissalon<br />
kansanpuiston paviljongissa, joka<br />
täyttyi ääriään myöten osanottajista,<br />
jo ita oli mm. Som erolta, Forssasta<br />
ja V irroilta.<br />
Tervehdyspuheen p iti p iirin puheenjohtaja<br />
Eino P enttilä ja ju h la <br />
puheen johta ja Pekka M orri. Turun<br />
sos.dem. kunnallisjärjestön tervehdyksen<br />
toi järjestön puheenjohtaja<br />
A llan M iettinen.<br />
Eri puolilta p iiriä saapuneet eläkeläisjärjestöjen<br />
ohjelm aryhm ät<br />
esittivät m onipuolisen ohjelm an,<br />
joka käsitti mm. soittoyhtyeen esityksiä,<br />
kuorolaulua, tanhuja, lausuntaa<br />
ym. K ansanpuiston rannalla<br />
k ilp a iltiin tikanheitossa.<br />
□<br />
Puolustusvoimien<br />
60-vuotisjuhla Turussa<br />
kunta antoi illa lla puistokonsertin<br />
T uom iokirkkopuistossa P ietari Brahen<br />
patsaan vieressä ja illa lla oli<br />
sotilasläänin kom entajan vastaanotto<br />
Turun linnassa.<br />
*<br />
Juhlapäivän ta pahtum iin liitty i<br />
myös V arsinais-Suom en Reservin<br />
aliupseeri- ja u p s e e rip iirin v iirin<br />
luovuttam inen Lounais-Suom en Sotilasläänille.<br />
V iirin lu ovuttivat eversti<br />
evp Pauli Kaskeala ja p iiri-in s i-<br />
nööri A ntti Y lipaunu ja varapuheenjohta<br />
ja H eikki H ietarinta. V iirin<br />
vastaanottivat kenraaliluutnantti U r<br />
po Levo ja eversti M artti H yvärinen.<br />
Edelleen luovutettiin T urun<br />
S otila spiirille ja Lounais-Suom en<br />
Sotilasläänille T urun R eserviupseerikerhon<br />
hopeinen m itali. Luovuttajana<br />
oli kerhon p u heenjohtaja M atti<br />
E lonheim o ja vastaanottajina<br />
kenraaliluutnantti U rpo Levo ja maju<br />
ri A ntti M ikkola.<br />
□
E s p e r a n to n v a ih e ita<br />
T u r u s s a 1906— 1976<br />
■ T urun Esperantoyhdistys<br />
ry on ju lk a is s u t turkulaisen esp<br />
e ra n tistin , to im itta ja N iilo Kaveniuksen<br />
kirjo itta m a n h is to riikin<br />
” Seitsem änkym m entä vuotta<br />
esperanton vaiheita Turussa<br />
1906— 1976” . K äsikirjoituksen<br />
ovat tarkastaneet Jorm a Ahom<br />
äki ja V eikko T ikkanen. Painatus<br />
on suorite ttu T urun te k n illisen<br />
am m a ttio p p ila ito kse n k irja <br />
p aino-osastolla. O ppilastyönä<br />
s u o rite ttu n a painatukseen kului<br />
aikaa neljä to ista kuukautta. Histo<br />
riik k i on lähinnä kirjo ite ttu<br />
ju lkaisija yhdistyksen jäsenistölle,<br />
m utta m ikä li yhdistykseen kuulum<br />
a tto m a t ovat kiinnostuneita<br />
h is to riik is ta , pyydetään ottam aan<br />
yhteys T urun E sperantoyhdistyksen<br />
toim ih e n kilö ih in .<br />
H is to riik k i sisältää m ie le n kiin to i<br />
sia tie to ja tu rkula iste n esperantistie<br />
n toim in n a sta sekä kotim aisella<br />
e ttä kansainvälisellä tasolla. Se on<br />
eräs to d istu s esperanton m erkityksestä<br />
kansainvälisessä toim innassa.<br />
Turussa on vuosien varrella to i<br />
m inut viisi esperantoyhdistystä:<br />
Verda Stelo, E speranto G ranato,<br />
E speranto-K lubo de Turku, Turun<br />
Työväen E sperantokerho ja Turun<br />
E sperantoyhdistys, joka nykyisin<br />
ja tkaa tu rkula ista esperantoperinnettä.<br />
Lehtem m e rajoitettujen tilo je n<br />
ta k ia em m e voi lähem m in selostaa<br />
h is to riik in sisältöä. S iihen tutustum<br />
inen on suositeltavaa m uillekin<br />
kuin a k tiiv is e lle esperantistille. T u r<br />
kulaiseen esperantotoim intaan on<br />
o s a llis tu n u t useita tunnettuja turkulaisia.<br />
H eistä m ainittakoon pari vete<br />
ra a n ia : T urun kaupungin sähkölaitoksen<br />
jo h ta ja , dipl.ins. Ilm ari<br />
E kström , joka käänsi vuosisadan<br />
alussa turkulaisen k irja ilija Konrad<br />
Lehtim äen teoksen ''S yvyydestä".<br />
Teos ju lk a is tiin esperantoksi 1916<br />
Japanissa. A leksis Kiven ” Lea" ja<br />
1947 ilm estynyt "S eitsem än ve lje s<br />
tä ” ovat E kström in esperantoksi<br />
kääntäm iä, kuten myös "K a le vala ",<br />
jo n ka k ä s ikirjo itu s on Helsingin<br />
yliopistossa.<br />
Veteraaneihin kuului m yös p ro <br />
fessori Y rjö Väisälä.<br />
YHTEISTO IM INTAA<br />
TURUN KAUPUNGIN<br />
KANSSA<br />
T urun kaupungin m atkailulautakunnan<br />
a loitteesta kaupunki ju lk a i<br />
si neljä esperantokielistä Turkuesitettä,<br />
jo id e n toim ittam isessa T u <br />
run Esperantoyhdistys antoi apuaan<br />
mm. käännöstyössä.<br />
Y hteistoim innassa T urun päivän<br />
toim ikunnan kanssa ke h o ite ttiin eri<br />
maiden esperantisteja 1972 lähettämään<br />
p ostikortin toim ikunnalle.<br />
K olm atta tuhatta ko rttia saapui ja<br />
n iistä jä rje ste ttiin näyttely Turun<br />
n im ikkopäivänä K onserttitalon aulaan.<br />
Toinen postikorttin ä ytte ly jä r<br />
jeste ttiin vuonna 1973 W äinö A altosen<br />
m useossa. T ällä kerralla postikortteja<br />
kertyi kolm isen sataa.<br />
Kum panakin vuonna p ostikortin<br />
lähettäneiden kesken a rvottiin<br />
kym m enen "T u ru n m a m selli"-nukkea.<br />
Suom en Turku-lehdessä ju l<br />
k aistiin eräiden nuken voittaneiden<br />
haastattelu, jonka laati to im itta ja<br />
N iilo Kavenius, joka on h uolehtinut<br />
m yös yhdistyksen tiedotuslehden<br />
Inform ilon toim ittam isesta. Inform i-<br />
loa ilm estyi 1976 loppuun m ennessä<br />
111 num eroa sisältäen noin 900<br />
sivua esperantotietoutta.<br />
□<br />
EINO LEHTINEN<br />
Turun linna valmistautuu<br />
700-vuotisjuhliinsa<br />
■ Vuoden 1980 syyskuun<br />
puolivälistä seuraavan vuoden<br />
syyskuun puoliväliin vietetään<br />
T urun linnan 700-<br />
v u o tisju h lia . Juhlavuosi alkaa<br />
linnan pitkää historiaa esittele<br />
vällä näyttelyllä ja päättyy<br />
T urun histo ria llisen m u<br />
seon 100-vuotisjuhlaan. Juhlavuoden<br />
aikana järjestetään<br />
lu ku isa m äärä e rila isia tila i<br />
suuksia, jo tk a liittyvät m u<br />
seon toim intaan. Juhlavuoden<br />
aikana saadaan m yös<br />
museon 100-vuotishistorilkki,<br />
100-vuot ismi tali ja 100-vuotlspostim<br />
erkki.<br />
Turun linnan juhlavuoden suurim <br />
m iksi tapahtum iksi tulevat nousemaan<br />
vuoden 1981 toukokuussa p i<br />
dettävä, vuonna 1923 Turussa perustetun<br />
Suomen M useoliiton vuosikokous<br />
ja m useopäivät sekä kesäkuussa<br />
1981 järjestettävä kansainvälinen<br />
sym posium i aiheenaan<br />
Harjatehtaan<br />
kunnostustyöt<br />
aloitettu<br />
■ E lokuun alussa käynnistyivät<br />
e ntisen harjatehtaan<br />
kiin te is tö n kunnostustyöt Kala<br />
sta ja n katu 4:ssä h is to ria llisen<br />
m useon varastotiloiksi.<br />
S am oin päästään aloittamaan<br />
M erenkulkum useon<br />
ku n n o stu styöt vietä tämän<br />
vuoden aikana. Näitä m olem <br />
pia ta rk o itu k s ia varten on<br />
kaupungin valtu u sto m yöntänyt<br />
m äärärahat.<br />
E ntisen h a rjatehtaan kiinteistön<br />
ku n n o stu stö id e n ensim m äisessä<br />
vaiheessa k o rja ta a n M alm inkadun<br />
puoleisen rakennuksen B -siipi, jo n <br />
ka pohja kerro kseen tule e s ijo ite t<br />
tavaksi raskain m useoesineistö sekä<br />
ylä kerro ksen kevyem m än esineistön<br />
varastot, tauluvarasto ja<br />
te k s tiilivara sto sa m o in ku in toim isto<br />
tilo ja . Täm ä ensim m äinen vaihe<br />
on e rittä in k iire e llin e n , koska Turun<br />
lin n a n esilin n a n itäsiiven korja<br />
u styöt alkavat lo kakuussa ja tämän<br />
osan e sin e istö on tarkoitus<br />
v arastoida B -siiven tilo ih in .<br />
M erenkulkum useon rakennuss<br />
u u n n ite lm a t ovat parhailla a n lausu<br />
n to k ie rro k s e lla ja sen päätyttyä<br />
työt pyritään käynnistäm ään mahd<br />
o llisim m a n nopeasti v ie lä tämän<br />
syksyn aikana. S uunnitelm a koskee<br />
V artiovuoren e ntisen tähtito rn ira -<br />
"M u seo ja ym päristö tu tkim u s".<br />
K ansainväliseen sym posium iin odotetaan<br />
noin neljääkym m entä tutkijaa<br />
ja m u seotyönte kijä ä Pohjois-<br />
E uroopan m aista.<br />
ESILIN N AN KO RJAUSTYÖ T<br />
EIVÄT VALM ISTU<br />
JUHLAVUOTEEN MENNESSÄ<br />
A lu n p e rin o li ta rkoitu s, että Turun<br />
linnan e silin n a n parhaillaan<br />
käynnissä ole vat k o rja u styöt o lis i<br />
vat päättyneet h is to ria llis e n museon<br />
1 00-vuotisjuhliin mennessä.<br />
T äm ä ei kuitenkaan ole m ahdollista<br />
korja u stö id e n laaju u d e n tähden.<br />
Sen sijaan uskotaan korjaustöiden<br />
e silin n a n e teläsiivessä olevan tuolloin<br />
niin p itk ä llä , e ttä 100-vuotism<br />
uistonäyttely voidaan s ijo itta a noihin<br />
tilo ih in . N äin olle n m useon ju h <br />
la o lis i sam alla esilin n a n uusien<br />
n ä y tte lytilo je n v ih kim isju h la .<br />
H isto ria llise n m useon 100-vuotism<br />
ita li e h dotetaan tila tta vaksi taite<br />
ilija A im o T u kia iselta . T urun linnan<br />
ju h la vuotta va lm iste le va to im i<br />
kunta on tie d u s te llu t eri ta ite ilijo<br />
ilta heidän k iin n o stu sta a n juhlam<br />
ita lin te koon ja mm. ta ite ilija A i<br />
mo T u kia in e n on anta n u t suostum<br />
uksensa. M ita lia on ta rk o itu s lyöttää<br />
300 kpl pro n ssisena ja 1 kpl<br />
hopeisena.<br />
• Osa H e n rikin seurakuntakeskuksen pienoism allista. Seurakuntakeskuksen<br />
on suunnite llu t a rk k ite h tito im is to Pitkänen— Laiho— Raunio.<br />
Henrikin seurakuntakeskus<br />
Petreliuksen asuma-alueelle<br />
■ T urun ev.lut.seurakuntien<br />
kirkko va ltu u sto on hyväksynyt<br />
H e n rikin seurakuntakeskuksen<br />
ja K ärsäm äen hautausm<br />
aan k a p p e lin ja huolto <br />
rakennuksen rakennussuunnite<br />
lm a t ja p iiru s tu k s e t sekä<br />
s e u rakuntien to im ita lo n san<br />
e eraustöltten jatkam isen.<br />
H ankkeitten kustannusarviot<br />
ovat yhteensä noin 13,5 m ilj.<br />
m arkkaa.<br />
S eurakuntakeskuksen on suunnitellut<br />
A rk k ite h tito im is to P itkänen—<br />
Laiho— Raunio ja se rakennetaan<br />
punatiilestä. K erro sa la ksi tulee<br />
1.270 neliö m e triä . Rakennuksen<br />
kokonaistilavuus on 7.830 kuutio <br />
metriä. R akennukseen tule e 325<br />
henkilön k irk k o s a li a p utiloineen,<br />
seurakuntasali sekä siip io sa, jossa<br />
on k e rh o tila t ja keittiö . K e lla rikerrokseen<br />
on s u u n n ite ltu te kn ise t tila t<br />
ja väestönsuoja, jo ta voidaan käyttää<br />
m yös n u o riso tilo in a . Seurakuntakeskus<br />
m aksaa 7— 8 m ilj.<br />
m arkkaa.<br />
K irkkosalin le h te rille m ahtuu 90<br />
henkeä ja kun seura ku n ta sa li voidaan<br />
liittä ä k irk k o s a liin , tilo ja on<br />
noin 600 h e n k ilö lle . S akaristo on<br />
suunniteltu seura ku n ta sisa rie n vastaanottopaikaksi.<br />
kennuksen ja sen v ie re ssä olevan<br />
m aanalaisen vesisäiliöraken.nuksen<br />
m uuttam ista m erenkulkum useoksi.<br />
P ääsuunnittelijan a on to im in u t<br />
A rk kite h tito im isto L aiho— Pulkkinen<br />
— Raunio. H u o n e tila o h je lm a on<br />
laadittu yh te istyö ssä M erim useotoim<br />
ikunnan kanssa. M erim useotoim<br />
ikuntaan ku u lu va t y lio p e tta ja<br />
Heikki A lik o s k i, m useonjo h ta ja<br />
Knut D rake ja am anuenssi John<br />
Hackman.<br />
□<br />
Kärsämäen siunauskappelin on<br />
suunnitellut arkkitehti Heikki Sarainm<br />
aa ja sen tilavuus on 3 000<br />
kuutiom etriä. Varasto- ja läm pökeskuksen<br />
tilavuus on noin 800<br />
kuutiom etriä. Kellotapuli sijaitsee<br />
noin 30 m etrin päässä siunauskappelista.<br />
Kustannusarvio on noin<br />
3,35 m ilj. markkaa.<br />
Toim italon saneeraustöitä ja tketaan<br />
E erikinkadun puoleisessa siivessä.<br />
Toisen vaiheen kustannusarvio<br />
on 2.15 m ilj. m arkkaa. □<br />
Soini Turkuun —<br />
Tuomas H aapanen<br />
Helsinkiin<br />
Turun konservatorion rehtori,<br />
p rofessori Tuom as Haapanen on<br />
valittu Sibelius-A katem ian viulunsoiton<br />
professoriksi. Turun konservatorion<br />
rehtoriksi on valittu rehtori<br />
M atti Soini.<br />
Soini on suoritta n u t m usiikinteorian<br />
d iplom in Sibelius-A kate-<br />
m iassa 1971 ja to im in u t Pohjois-<br />
Kymen m usiikkiopiston teorian lehto<br />
rin a ja varajohtajana 1971— 74,<br />
Sulasolin to im innanjohtajana 1974<br />
— 76 sekä Pohjois-Kym en m u siikkiopiston<br />
rehtorina 1976 alkaen.<br />
PERINTEINEN yhteisvastuu-keräys<br />
tuotti uuden ennätyksen<br />
123 500 mk (viim e vuonna 111 740,58<br />
mk). Turun seurakuntien alueella<br />
keräykseen osallistui 350 henkilöä<br />
ja keräyslistoja o li käytössä 400.<br />
Lippaita ja e ttiin koteihin 2 000 kpl.<br />
Seurakuntien keräystulokset: 1)<br />
M ikaelin srk 20 517 mk, 2) R uotsalainen<br />
srk 18 307 mk, 3) M artin srk<br />
17 373 mk, 4) T u o m io k irk k o s i<br />
16 491 mk, 5) Henrikin srk 14134<br />
mk, 6) Kaarinan srk 12 307 mk, 7)<br />
M aarian srk 9 035 m k ja 8) Paattisten<br />
srk 1 195 mk. Diakoniakeskuksen<br />
suorittam a liikekeräys<br />
tuotti 10 921 m k ja katulähetys keräsi<br />
3 221 mk.<br />
KANSLERI MIKKO JUVA<br />
ARKKIPIISPAKSI<br />
■ T a savallan presidentti on nim ittänyt arkkip iis p a ksi H e ls in <br />
gin yliopiston kanslerin, professori M ik ko J u v a n , jo k a sai<br />
k o lm esta a rkkip iispan vaalissa e h d o lle a setetu sta e n iten ään iä .<br />
E n sim m äiselle vaalisijalle tullut M ikko Juva sai 281 ään tä,<br />
toiselle e h d o kassijalle tullut T a p io la n k irk k o h erra , rovasti S a <br />
m uel Lehtonen 234 ään tä ja kolm anneksi sijo ittu n u t Porvoon<br />
p iispa John V ikströ m 204 ääntä.<br />
Uusi arkkipiispa otti viran vastaan<br />
1. 9. <strong>1978</strong>, jo llo in nykyinen<br />
a rkkipiispa M artti Sim ojoki siirtyi<br />
täysin palvelleena eläkkeelle.<br />
M ikko Einar Juva (vuoteen 1935<br />
Juvelius) on syntynyt 22. 11. 1918,<br />
käynyt koulunsa Turussa ja väitellyt<br />
sekä teologian että filosofian<br />
tohtoriksi. Toim ittuaan ensin Suomen<br />
historian professorina Turussa,<br />
Juva aloitti tähän asti kestäneen<br />
H elsingin yliopistokautensa<br />
Suomen ja Skandinavian kirkkohistorian<br />
professorina 1962 ja valittiin<br />
kansleriksi 1973. A rkkipiispa<br />
Juva on osallistunut kristillise e n<br />
työhön mm. kirko llisko ko u kse n jä <br />
senenä, ylioppila id e n m aailm anliiton<br />
hallituksessa, Suom en Lähetysseuran<br />
puheenjohtajana sekä Luterilaisen<br />
m aailm anliiton ja sen te o <br />
logisen kom ission puheenjohtajana.<br />
Eduskunnan jäsen hän oli 1964—<br />
66 ja LKP:n puheenjohtaja na 1965<br />
— 6 8 .<br />
Juva on kirjo itta n u t m onia historioita,<br />
viim eksi T urun tu o m io kapitulin<br />
historian ja isänsä, professori<br />
Einar W. Juvan kanssa Suom en<br />
kansan historian.<br />
□<br />
□
Turku-seuran lausunto<br />
Turun kauppahallista<br />
T u ru n k au p p a h a lliy h d is ty s on 25. 5. <strong>1978</strong> p yytän yt T u rk u -<br />
s e u ra n lau s u n n o n k a u p p a h a llin k o rja u s - ja uudistu stö id en<br />
v a lm is tu ttu a . L ausu n n o ss a an 28. 6. <strong>1978</strong> seu ra esitti:<br />
TU R KU -seura haluaa lausua ilo n <br />
sa siitä, että Turun kauppahalli on<br />
kaupungin toim esta saatu kunnoste<br />
tu ksi nykyajan tasolle sam alla<br />
kun sen sisustuksessa on säilytetty<br />
pe rin te e llin e n asu ja entisajan<br />
henki sekä liik k e e n h a rjo itta jille<br />
suotu m ahdollisuus toim intansa<br />
ja tkam iseen perin te e llisiä m uotoja<br />
noudattaen.<br />
TURUN kauppahallilla on kautta<br />
a ikoje n o llu t hyvä m aine, joka on<br />
k iirin y t m uualle Suom een sam oinkuin<br />
m aam m e ulkopuole lle kin , e ritoten<br />
tu kholm alaisten keskuuteen,<br />
m o n ipuolisena ja m ielenkiintoisena<br />
ostospaikkana. H allin keskeinen s i<br />
ja in ti kaupungissam m e, sen tu n <br />
nustetut ra kennustaiteelliset ansiot,<br />
sen koko ja ennenkaikkea henkilö <br />
kunnan persoonallin e n kodikas<br />
henki luovat sellaisia arvoja, joista<br />
m ikä p a ikkakunta tahansa voisi y l<br />
peillä.<br />
■ Suom en L ions-liiton<br />
valtakunnankokous Turussa<br />
2.— 4. 6. <strong>1978</strong> oli sam alla<br />
juhla kokous, koska se oli<br />
järjestyksessä 25. kokous.<br />
Kolm en päivän tapahtum iin<br />
osa llistu i noin 2 500 liito n<br />
jäsentä, ladya ja leoa. U lkom<br />
aalaisia osanottajia oli<br />
Ruotsista, Tanskasta, N orjasta,<br />
Islannista ja Saksan<br />
Liittotasavallasta.<br />
P erja n ta in a p id e ttiin liito n kuvernöörin<br />
e u vosto n kokouksia ja lauantain<br />
a käytiin kunnia käynnillä sankarih<br />
a u d o illa , jossa seppeleenlaskua<br />
ju h lis ti R eino K otaviidan trum <br />
pettisoolo . Lauantaina tärkeim m äksi<br />
ta pahtum aksi m uodostui Lionsm<br />
arssi läpi kaupungin. M arssiin<br />
o s a llis tu i noin 1 500 liito n jäsentä<br />
ja lähes 300 klu b ilip p u a . M arssi<br />
päättyi T u o m io k irk k o to rille , jossa<br />
puhui tu o m io ro vasti Lauri Huovi-<br />
KUN kauppahalli nyt entistä<br />
ehom pana on avattu sekä tu rk u la i<br />
sille että tu riste ille o lis ik in tä rkeim <br />
pänä tavoitteena pidettävä sitä, että<br />
läheinen kosketus m yyjän ja ostajan<br />
välillä sä ilyisi. E rikoisesti p ie n <br />
y rittä jille ja perheyrityksille olisi<br />
suotava m ahdollisuus turvallisesti<br />
toim ia kauppahallin suojissa. H arkitessaan<br />
vuokrien suuruutta nyt<br />
sekä jatkossa kaupungin o lisikin<br />
ensisijassa huolehdittava siitä, että<br />
hallito n tlie n vuokraajiksi saadaan<br />
taitavia e lintarvike- ja m ahdollisesti<br />
m uiden alojen liikkeenharjo itta jia ,<br />
jo tka voivat ylläpitää p erinteellistä<br />
pienkauppaa vastapainona yhä lisääntyville<br />
epäpersoonallisille m arketeille.<br />
OLLI KESTILÄ<br />
arkkitehti, seuran puh.joht.<br />
ILMARI RINNE<br />
asessori, seuran sihteeri<br />
Lions-marssilla Turussa<br />
1.500 leijonaa ja ladya<br />
nen. M usiikista huolehtivat Turun<br />
varuskuntasoittokunta ja Turun<br />
M etsänkävijäin soittokunta.<br />
A vajaisjuhlassa A rena-hallissa<br />
Turun kaupungin tervehdyksen<br />
esitti a p u laiskaupunginjohtaja Paavo<br />
Koponen, Turun R otaryklubin<br />
tervehdyksen kauppaneuvos Eino<br />
Jylhä ja Suomen S ydäntautiliiton<br />
tervehdyksen pääkonsuli Juhani<br />
Saraste.<br />
Liiton vuosikokouksessa päätettiin<br />
vuoden 1980 valtakunnankokous<br />
pitää Vaasassa. Ensi vuonna kokoonnutaan<br />
Lappeenrannassa. Valtakunnankokous<br />
päätti ottaa vastuun<br />
ns. Eurooppa-Forum in jä rje s <br />
täm isestä vuonna 1980 Suomessa.<br />
Tällöin noin 2 500 leijonaa E uroopan<br />
eri m aista kokoontuu elokuussa<br />
Turussa.<br />
Seuraavan toim ikauden puheenjohta<br />
ja on m yyntijohtaja Pauli K o<br />
ponen, I varapuheenjohtaja te k n ik <br />
ko Jukka O. Sainio ja II varap<br />
uheenjohtaja H eikki Raiham o. □<br />
Saako<br />
Kissa-Ka11ukin<br />
patsaansa?<br />
T urun S ä ästöpankin järjestäm än<br />
v e isto skilp a ilu n v o itti kuvanveistäjä<br />
V iljo M äkinen veisto kse lla a n Kissa-<br />
A lli. Patsas p y styte ttiin pankin Iso-<br />
H äm eenkatu 6:n ko n tto rin edustalle.<br />
Patsas on te rve tu llu t lisä<br />
T urun ta id e te o k s iin ja varsinkin,<br />
kun se haluaa "tehdä kunniaa tälla<br />
isille ta v a llis ille a h k e rille ja säästä<br />
väisille tu rk u la is ille ", jo id e n eläm<br />
äntyö usein unohdetaan uusien<br />
m uisto m e rkkie n a ih e ita valittaessa<br />
ja s u u n n ite lm ia toteutettaessa.<br />
K issa-A lli on s iis saanut patsaansa,<br />
jo s ta k iito s T urun S äästöpankille.<br />
M illo in saa patsaansa Kissa-<br />
Kallu? Kuka K issa-K allu? Suomen<br />
T urun num erossa 2/1967 julkaistiin<br />
Eino Lehtisen k irjo itu s "N um m enm<br />
ä kim u iste lm ia ". K issa-Kallusta<br />
tässä k irjo itu k s e s s a kerrotaan:<br />
"K issa -K a llu asui sisarensa mökkipahasessa<br />
S antakuopan reunalla<br />
lähellä K irk k o tie tä naapurinaan<br />
K ris tillis e n n u o ris o liito n rakennus.<br />
K issa-K allu o li tu n n e ttu hahm o koko<br />
Turun katukuvassa. A am uisin hän<br />
lähti ta ip a le e lle e n kainalossaan<br />
tyhjä säkki ja kädessään peitiastia.<br />
Ensiksi hän suuntasi askeleensa<br />
T u rku-ltä isen, nykyisen Kupittaan<br />
asem alle, jossa kaatoi kaikista m eije<br />
rie n m a ito to n g ista jä lje lle jääneen<br />
m a ito tilkan p e ltiastiaansa. Täältä<br />
m atka ja tk u i K auppahalliin ja Kaupp<br />
a to rille . jo is ta K issa-K allu keräsi<br />
ruoan jä tte itä . Ilta p ä ivällä repaleisesti<br />
puettu K issa-K allu palasi mökkirähjäänsä<br />
p e itia s tia täynnä maitoa<br />
ja säkki p u llo lla a n e rila is ia ruokatarpeita.<br />
Päivän m uona o li koossa<br />
ja sitä riitti K issa -K a llu lle , hänen<br />
siskolle e n ja kissalaum alleen. Seuraavana<br />
aam una a lkoi sam a kierros,<br />
jo ka ja tk u i useiden vuosien ajan,<br />
kunnes sosia a livira n o m a iset korjasivat<br />
K issa-K allun kunnalliskotiin.<br />
M ajan siirro n yhteydessä selvisi,<br />
e ttä K issa-K a llu lla o li huom attava<br />
sum m a rahaa".<br />
K issa-K allukin o li s iis ahkera ja<br />
säästäväinen, kuten Kissa-A llikin.<br />
Kun ns. S aurion to n ttia ryhdytään<br />
rakennuttam aan — viim e iste n tie to <br />
jen m ukaan to n tille rakennetaan<br />
mm. o p is k e lija in terveystalo —<br />
suunnite lm ia laadittaessa olisi m ain<br />
io tila isu u s varata paikka Kissa-<br />
K allun patsaalle. M ie lu im m in paikka<br />
o lis i varattava K irkko tie n varrelta.<br />
S illo in patsas tu lis i re itin varrelle,<br />
iota K issa-K allu p ä iv ittä in kulki ja<br />
lä h e lle paikkaa, jossa hänen asum<br />
ansa m ökkip a h a n e n s ija its i. Asia<br />
erikseen on, saadaanko tälle patsaalle<br />
ra h o itta ja a tai rahoitta jia . □<br />
N UM M EN PAKKALAIN EN<br />
TURUN PUHELINLAITOS<br />
TIETOKONEAIKAAN<br />
• Turun kaupungin puhelin la ito ksen kahdennettu keskusprosesslyksikkö ja<br />
osa keskuksen syöttö- ja tulo stu sla itte ista (näyttöpääte DL ja kirjoituspääte<br />
TW).<br />
■ T urun ka u p u n g in p u h e lin <br />
laitos on o tta n u t vira llisesti<br />
käyttöön uuden tie to koneohjatun<br />
p u h elinkeskuksen,<br />
Johon voidaan tässä valheessa<br />
liittä ä 4000 puhelin tila a ja a<br />
sekä vastaava m äärä yhdysjo<br />
h to ja m uih in keskuksiin.<br />
L M E ricssonin valm istam a<br />
ja asentam a keskus on tyyppiä<br />
AXE 10. Rakenteeltaan<br />
se edustaa alansa h u ip p u <br />
tekn iikkaa ja sen avulla puh<br />
e lin la ito s voi ta rjo ta keskuksen<br />
alu e e lla o le v ille tila a jilleen<br />
uusia p a lvelum uotoja,<br />
kuten esim . lyhytn u m e ro valin <br />
ta ja n ä p päinvalinta.<br />
Turun kaupungin p u h e lin la ito s on<br />
tilannut nyt käyttö ö n o te tta vie n 4000<br />
num eron lisäksi 9000 num eroa<br />
A XE-järjestelm ää käyttö ö n sä parin<br />
vuoden kuluttua.<br />
Uusi A X E -keskus on jo runsaan<br />
puolen vuoden ajan o llu t to im in <br />
nassa ja v ä littä n y t p u h e lin liik e n n e t<br />
tä Turun keskustan alu e e lta m uualle.<br />
Tähän asti saadut käyttö tu lo kse t<br />
ovat o lle e t hyviä ja o so itta n e e t tie <br />
tokoneohjauksen e rittä in käyttövarmaksi.<br />
T ie to koneen o h je lm o in n issa<br />
ja suunnittelussa on käytetty hyväksi<br />
uusia ja u raa u u rta via m enetelmiä.<br />
Sam oin on keskuksen rakenneosat<br />
s u u n n ite ltu u u d e lla tavalla,<br />
ja täm ä keskus m ahtuukin pienem <br />
pään tilaan kuin edeltäjänsä.<br />
Tarvittaessa voidaan AXE-keskusta<br />
helposti laajentaa jopa yli 40.000<br />
p uhelinliittym ää varten.<br />
U udessa keskuksessa voidaan<br />
erottaa kaksi osaa. Toiseen kytketään<br />
tilaajaliittym ät ja toiseen ns.<br />
kauttakulkuosaan keskusten välisiä<br />
johtoja. AXE-kauttakulkukeskus on<br />
lajissaan ensim m äinen Suomessa.<br />
Tavanom aiset valitsija t on tässä<br />
korvattu täysin elektronisella ns.<br />
aikajakovalitsijalla.<br />
Turun kaupungin puhelinlaitos<br />
on vahvasti o llu t mukana soveltamassa<br />
uutta tekniikkaa puhelinalalla.<br />
Jo v. 1974 o tettiin Turussa<br />
käyttöön ensim m äisenä Suomessa<br />
tietokone-ohjattu puhelinkeskus.<br />
Tätä taustaa vasten nähtynä on<br />
luonnollista, että uusi AXE-keskus<br />
jo asennus- ja kokeiluvaiheesta alkaen<br />
on o llut puhelinväen kiinnostuksen<br />
kohteena. Uusimpaan puhelinkeskustekniikkaan<br />
on käynyt tutustum<br />
assa puhelinlaitoksen edusta<br />
jia m.m. lähi-ldästä, Etelä-Amerikasta<br />
ja Australiasta saakka.<br />
Turun AXE-keskus on ensim m äinen<br />
Ruotsin ulkopuolella, mutta jo<br />
tänä vuonna tullaan sam anlaisia<br />
keskuksia ottamaan käyttöön myös<br />
mm. L M Ericsson-yhtym än saaman<br />
suurtilauksen puitteissa Saudi-Arabiassa.<br />
□<br />
Mäntyniemi 50-<br />
ja Rantala<br />
25-vuotias<br />
■ P o stiliito n T u ru n o sasto n<br />
k e sä ko ti M ä n tyn ie m i H irv e n <br />
sa lo n P a p in sa are ss a ja T u <br />
run K irja ty ö n te k ijä in Y h d is <br />
tyksen k e sä ko ti R a n tala K a a <br />
rin an<br />
R an ta k u lm a lla viettivä t<br />
m e rk k iv u o s iju h lia a n h e in ä <br />
kuun v iim e ise n ä v iiko n v aih <br />
tee n a .<br />
M äntyniem essä vie te ttiin tupaantuliaisia<br />
25. 5. 1928 ja 1965 kesäkodille<br />
rakennettiin sauna. Lomaa<br />
kesäkodissa voi yhdellä kertaa<br />
viettää kym m enkunta osaston jäsentä<br />
perheineen. M onta talkootyötuntia<br />
on suoritettu kesäkodin hyväksi.<br />
Juhlatilaisuudessa esittivät<br />
tervehdyksensä mm. Turun postikonttorin,<br />
P ostiliiton ja sen eräiden<br />
osastojen edustajat. Tervehdyssanat<br />
e sitti osaston puheenjohtaja Jukka<br />
Aalto ja lisäksi ohjelm assa oli torvim<br />
usiikkia ja Leena Riihim äen lausuntaa.<br />
Rantalalle ostettiin Kaarinan Rantakulm<br />
alta 4,5 hehtaarin suuruinen<br />
tila, jo lle 1953 ryhdyttiin talkootyönä<br />
rakentam aan m ökkejä, jo ita varten<br />
puut kaadettiin om asta metsästä.<br />
Lisäksi on ostettu rautatien um pitavaravaunuja,<br />
jo tka on kunnostettu<br />
asuttavaan kuntoon ja pari valm ista<br />
m ökkiä. Nykyään voi 17 perhettä<br />
samaan aikaan viettää kesää Rantalassa,<br />
jonne on Turusta m atkaa<br />
noin 10 km. Pienen, laiturin kupeella<br />
sijainneen saunan tila lle rakennettiin<br />
1966 uusi sauna, jo ka paloi<br />
maan tasalle 1972. Ilm an saunaa ei<br />
kuitenkaan kauan oltu, sillä 1972<br />
syyskuussa saunottiin jälleen uudessa<br />
saunassa.<br />
□<br />
Marielundin<br />
suvipäivät<br />
Kakskerrassa ovat vuosittain keränneet<br />
jopa tuhansia osanottajia<br />
seuraamaan korkeatasoista ja arvokasta<br />
ohjelm aa, jossa erikoisesti<br />
korkeantason esitelm öitsijät on<br />
huom ioitu. Tänä vuonna esitelm öi<br />
arkkipiispa M artti S im ojoki. Viim e<br />
kesänä e sitelm öitsijänä o li kansleri<br />
Tauno Nurmela.<br />
Sade jonkinverran vähensi tänä<br />
vuonna yleisöm äärää juhlassa, jo n <br />
ka pääsym aksu- ja m uilla suvipäivän<br />
m yyntituloilla rahoitetaan Kaatuneitten<br />
Omaisten Liiton lepo- ja<br />
virkistyskodin M arielundin toim intaa.<br />
Tällä kertaa ohjelm an suorittajana<br />
oli mm. Turun N aislaulajat. Juhlatoim<br />
ikunnan puheenjohtaja ja m onivuotinen<br />
järjestelyvastuuta kantanut<br />
jo htajaopettaja A ntti Lehtinen piti<br />
avauspuheen ja h oiti isännyyttä o n <br />
nistuneessa ja sisällöltään antoisassa<br />
suvijuhlassa.<br />
□
T urku-seura toim ii<br />
V A LTA K U N N A LLIS ILLA kotiseutup<br />
ä iv illä Lahdessa 3.— 6. 8. <strong>1978</strong> o li<br />
m ukana lin ja -a u to llin e n turku la isia<br />
sekä o p p ia ottam assa että m ainostam<br />
assa Turussa 29. 6.— 1. 7. 1979<br />
v ie te ttä v iä valta kunnallisia k o tiseutupäiviä.<br />
Lahden kotiseutupäivien<br />
selostus toisaalla lehdessämme.<br />
KULUVAN syksyn alkutem pauksena<br />
on perin te e llin e n T urun päivä<br />
17. 9. Päivän järjestelyssä Turkuseura<br />
on mukana. Lisää toisaalla<br />
lehdessäm m e ja jä lkiselo stu s lehtem<br />
m e seuraavassa num erossa.<br />
TALO K O H TAIS E T puiden istutusta<br />
lk o o t liittyvät T urun päivän to i<br />
m intatapahtum iin, m utta jä rje ste <br />
tään istutusajan sopivaisuuden<br />
vuoksi vasta lokakuun 13— 14 p ä i<br />
vinä. A siasta ovat tarkem m at tie d o t<br />
to isa a lla lehdessäm m e.<br />
TURUN linnassa järjestetään seuram<br />
m e jä senju h la to rsta in a 26. 10.<br />
<strong>1978</strong> kello 19. O hjelm assa on tie <br />
dossa mm. h is to ria llin e n kuvaelma,<br />
m o n ip u o lin e n m u siikkiohjelm a, esitelm<br />
ä, T urun m urretta, yhteislaulua<br />
ja kahvitus. L ippuja ennakolta 16.<br />
10. alkaen T urun K ansallisesta K irjaka<br />
u p a sta ja naisjaoston jäseniltä.<br />
TU R KU-seuran sääntöjen määrääm<br />
ä syyskokous pidetään torstain<br />
a m arraskuun 23 päivänä kello<br />
19 A uralan opiston ja setlem entin<br />
to im ita lo ssa S atakunnantie 10.<br />
S ääntöm ääräisten asiain ohella Auralan<br />
opisto la iset esittävät ohje l<br />
maa.<br />
SEURAN kaskukilpailu päättyy<br />
tä llä erää 1. 10. <strong>1978</strong>. Sen jälkeen<br />
SUOMEN<br />
T<br />
TURKU<br />
ÅBO,<br />
VÅR STAD<br />
kaskutoim ikunta ryhtyy nauram aan<br />
lukiessaan kaskuja ja ilm eisesti<br />
naurun m akeudesta riippuu kaskun<br />
hyvyys — arvelisin. Nyt on siis loppukirin<br />
aika. Lähettäkää Turkua ja<br />
turku la isia koskevat tarinanne ja<br />
kaskunne a lle kirjo itta n e e lle to im in <br />
n a njohtajalle. Hyvät p alkinnot odottavat.<br />
JÄSENTEM M E m erkkipäivistä ja<br />
kuolem an kautta poistuneista jäsenistäm<br />
m e emme harvoin ilm estyvässä<br />
lehdessäm m e yleensä ole<br />
pystyneet tiedottam aan, sillä jäsenm<br />
ääräm m e suuruus aiheuttaa käytännön<br />
vaikeuksia. Joita kin p o ikkeuksia<br />
on voitu tehdä, kun tiedot<br />
ovat aikanaan saapuneet. H arkittuam<br />
m e esiintuotua tavoitetta, palaamme<br />
asiaan myöhem m in.<br />
M UISTANETTE pienin la h jo in ystäviänne<br />
sopivina a jankohtina esim<br />
tilaam alla Suomen Turun, jonka<br />
m enneiden vuosien irtonum eroita<br />
on vielä saatavissa. 1850-luvun postiko<br />
rttisa rja t ja hiem an suurem m at<br />
g ra a filliset kuvasarjat ovat myös<br />
myynnissä. K askukirja kakkosta "ko<br />
Pum pula flik a t jokken puto s" on jä l<br />
je llä jo ku määrä. Turun seitsem än<br />
vuosisataa-esitelm äsarjasta ju lkaistu<br />
k irja ja Turun m usiikkieläm ästä<br />
1920-luvulla kertova k irja ovat niinikään<br />
m ainioita pikku la h jo ja . Turkulevyä,<br />
jo n ka kaunis ja värikäs kansio<br />
sisältää T urku -tie to u tta kolm ella<br />
kie le llä on vielä jä lje llä pieni m äärä.<br />
T oim innasta ja seuram m e ta rjo a <br />
m asta kotiseututyöstä kiin n o stu <br />
neille jäsenillem m e T urku-seuran<br />
hallitus ja jaosto t toivovat alkaneen<br />
syksyn myötä rakentavaa y h te istyötä.<br />
□<br />
ILMARI RINNE<br />
toim innanjo h ta ja<br />
P äätoim ittaja - C hefredaktör: O lli Kestilä.<br />
K unnallisissa<br />
luottam ustoim issa<br />
50 vuotta<br />
Eino Lehtinen<br />
K ulum assa olevan vuoden päättyessä<br />
to im itta ja Eino Lehtinen on<br />
o llu t kunnallisissa luottam ustoim issa<br />
viisi vuosikym m entä, josta ajasta<br />
K aarinan kunnassa 10 vuotta ja<br />
K aarinan esikaupunkia lu e id e n Turkuun<br />
liittä m isen jä lkeen T urun kaup<br />
u ngin kunnallisissa luottam ustoim<br />
issa 40 vuotta.<br />
K aarinan kunnanvaltuutettu na<br />
Lehtinen o li 1929— 38. Kaarinakauteen<br />
liitty y lisäksi jäsenyydet<br />
mm. vaalila u ta ku n n issa , taksoitussekä<br />
va ltio n tu lo - ja om aisuusverolautakunnissa.<br />
k a n ta kirja sto n jo h <br />
tokunnassa ym . U rheilulautakunnan<br />
sihte e rin ä hän laati ohjesäännön<br />
1934 va lm istu n e e lle Kuuvuoren urh<br />
e ilukentälle.<br />
Vuoden 1939 alussa alkoivat<br />
kunnalliset lu o tta m u sto im e t Turun<br />
kaupungissa, jossa ensim m äinen<br />
luotta m u sto im i o li vuositilin ta rka s-<br />
taja n tehtävä. Luottam ustoim ista<br />
m ainitta koon kaupungin va ltu u te ttu <br />
na 1946— 64. varava ltu u te ttu n a 1965<br />
— 68. k a u p u n g in h a llitu ksen jäsenyys<br />
7. 9. 1951— 68. kaupunginhallituksen<br />
edusta ja n a p a lolautakunnassa,<br />
sairaalalautakunna ssa ja<br />
o im itussihteeri - R edaktionssekreterare: Eino Lehtinen. E lin a n tie Elinavägen<br />
4 A 44, puh. - tel. 371 320.<br />
Ilm oitushankkija - A nnonschef: Raija H einonen, K a rja kuja - F ägränd 75 c,<br />
puh. - tel. 373 034.<br />
Toim ituskunnan m uut jäsenet - R edaktionsrådets andra m edlem m ar:<br />
Reino Leimu, Reino Linkosaari, H eim o K allio, Hans O thm an ja Ilm ari Rinne.<br />
Kaskukilpailussa loppuleiri<br />
Hyvät palkinnot odottavat<br />
T urku-seuran ju lis ta m a k a skukilpailu<br />
m ahdollise n kolm annen kaskukirjan<br />
a ikaansaam iseksi on tu o t<br />
tanut m elkoisen m äärän uutta kaskuaineistoa.<br />
Joukossa on tietysti<br />
myös p aljon karsittavaa. Toivom m e<br />
lehtem m e lu kija in nyt hierovan aivonystyröitään<br />
ja lähettävän seuralle<br />
kokem iaan tai kuulem iaan hyviä<br />
juttuja ja kaskuja tu rkula isista .<br />
A ikaisem m at seuran julkaisem at<br />
kaskukirjat "K la a ri on sano fö riä ijä "<br />
on kokonaan lo p p u n u t ja toisesta<br />
kaskukirjasta "k o P um pula flikat<br />
jokken p u to s" on vain pieni m äärä<br />
jäljellä ja sitä voi ostaa T urun k irja <br />
kaupoista.<br />
Lähettäkää siis kaskunne nyt suoraan<br />
os. T urku-seura, Taskulantie<br />
1 G 116, T u rku 30. K askut lähetetään<br />
n im im e rkillä varu ste ttu n a ja<br />
oikea nim i ja o s o ite e rikseen k irje <br />
kuoreeseen.<br />
P ääpalkinnoksi on T unturlpyörä<br />
Oy:n to im itu s jo h ta ja Eero H arkke<br />
lahjoittanut V ip -p o lkupyörä n . Pienempiä<br />
p a lkin to ja on useita.<br />
teatterilautakunnassa sekä lyhyem <br />
män ajan m u siikki- ja asutuslautakunnissa,<br />
p a n ttila in a sto n jo h to k u n <br />
nassa ja hankintakeskuksessa. Lisäksi<br />
Lehtinen on o llu t taksoituslautakunnan<br />
jäsenenä, varapuheenjohtajana<br />
ja puheenjo h ta ja n a , taksoitusvalm<br />
istelukunnan jä senenä ja<br />
varapuheenjohtajana, teknisten la i<br />
tosten la utakunnan jäsenenä ja<br />
varapuheenjohtajana, verotuksen<br />
yhdistäm isen jä lkeen v a ltio vara in <br />
m inisteriön m äärääm änä T urun tu t<br />
kijalautakunnan jäsenenä jne.<br />
T o im ittaja L ehtinen on o llut<br />
myös jäsenenä lu kuisissa m äärättyä<br />
tehtävää varten nim itetyissä<br />
toim ikunnissa kuten yleiskaava-,<br />
asuntotuotanto-, te a tte rih isto ria -,<br />
teatteritalon to n tti-, a rk k ite h ti- ja<br />
rakennustoim ikunnissa jne.<br />
Kaupungin e d u sta ja n a hän on<br />
ollut u seilla S uom en kaupunkipäivillä.<br />
Lenin g ra d in viera ilu va ltu u s-<br />
kunnassa 1953 ja 1964 sekä Contanszan<br />
viera ilu va ltu u sku n n a ssa<br />
1968, ystävyyskaupunkikokoukse ssa<br />
Bergenissä ja A rhusissa sekä<br />
useissa V arsinais-S uom en M aakuntaliiton<br />
kokouksissa ja m aakuntapäivillä.<br />
N ykyisin L ehtinen on jäsenenä<br />
Turun kaupungin h is to ria to im ik u n <br />
nassa vuodesta 1967, n im istö to im i<br />
kunnan va ra p u h e e n jo h ta ja vuodesta<br />
1977 sekä T urun päivän to im ik u n <br />
nan jäsen vuodesta 1961 ja puheenjohtajana<br />
vuodesta 1970.<br />
Lehtinen on m yös V arsinais-S uomen<br />
M a a kunta liito n h is to ria to im i<br />
kunnan p itkä a ika in e n jäsen ja nykyinen<br />
varapuheenjoh taja.<br />
Ansioistaan k u n n a llis e lla alalla<br />
Lehtiselle m yönnettiin 1964 T urun<br />
kaupungin ku n n ia p la k e tti. □<br />
K ilpailu tultaneen ratkaisemaan<br />
v a s ta e n s i v u o d e n puolella, sillä<br />
tämän vuoden loppusyksystä kaskutoim<br />
ikunta pääsee käsittelemään<br />
kilpailun satoa ja ratkaisem aan palkintosijat.<br />
Näytteeksi m uutam ia saapuneita<br />
kaskuja:<br />
M ullintien uuden terveysaseman<br />
puhelin soi. Päivystäjä vastaa:<br />
— M ullintien terveysasema.<br />
Tällöin soittaja toteaa:<br />
— Anteeksi, piti olla Karjakunta.<br />
★<br />
— Ei taida nuo silakat olla tuoreita,<br />
kun n iillä on noin punaiset<br />
silm ätkin, m utisi tyytym ätön kaloja<br />
ostam aan tu llu t rouva.<br />
— No, kylm ar niitte silm ät punaset<br />
ova, ku ne o Iniöst asti Turkku<br />
tullu ja koko yän valvonu, paukautti<br />
K ala-M artta vastaukseksi.<br />
★<br />
— Ovatko nuo silakat hyviä? tiedusteli<br />
kaloja ostava rouva.<br />
— Jaa et hyvi vai? En mää ainaka<br />
oi yhtainoa paha sana niitteen<br />
suust kuullu, laukaisi Kala-Martta.<br />
★<br />
— Poika, poika, ota päält vaa,<br />
äläkä valikoitte, tokaisi Kala-M artta<br />
suurikokoiselle ja harvinaisen lihavalle<br />
kaupunginjohtaja Arvi H ällforsille,<br />
joka o li pysähtynyt silakoita<br />
tarkastamaan.<br />
★<br />
Radikaalisen kansanpuolueen perustaja,<br />
professori Ernesti Hentunen<br />
o li hyvin värikäs ja epäsovinnainen<br />
persoona, jonka vanhemmat turkulaiset<br />
vielä m uistavat 1940— 50-luvulta.<br />
Keväällä 1945, jo llo in elin ta rvike <br />
tilanne o li erittäin vaikea Ernesti<br />
piti Turun VPK:n ta lo lla puheen<br />
salintäyteiselle yleisölle, jossa hän<br />
mm. e sitti sen häm m ästyttävän vaatim<br />
uksen, että kaikki verot olisi<br />
pantava valtion m aksettavaksi. Puheensa<br />
jälkeen hän kehoitti kuulijo<br />
ita esittäm ään kysym yksiä ja lu <br />
pasi niih in vastata parhaansa mukaan.<br />
S illoin muuan paikalla o llut<br />
vanhahko naisihm inen pyysi puheenvuoron<br />
ja tiedusteli:<br />
— Voisiko herra professori sanoa,<br />
m ist sais osta voita? — (O-L)<br />
★<br />
Turussa toim i konduktöörinä Skoberg-nim<br />
inen ruotsinkielinen mies,<br />
joka ei koskaan oppin u t puhumaan<br />
virheetöntä suomea. Junam iesten<br />
täytyi usein m iettiä konduktööriltä<br />
saamiaan työm ääräysten tarkoitusta<br />
ja jotka esitettynä virh e e llisin sanam<br />
uodoin aiheuttivat junahenkilökunnan<br />
keskuudessa rajatonta hilpeyttä<br />
ja iloa.<br />
Eräänä kovana pakkastalvena<br />
Skobergin johtaessa vaihtotyötä<br />
ratapihalla, ilm oitti veturinkuljettaja,<br />
ettei enää voida jatkaa vaihtotyötä,<br />
koska pakkasen jo hdosta p o ltto <br />
puiden m enekki on o llu t tavallista<br />
runsaampaa ja veturin täytyy mennä<br />
täydentäm ään polttoainevarastoaan<br />
veturitalliin.<br />
— Hyvä on, ilm oitti Skoberg. Me<br />
otta sam ala ruokapaussi, koko tisurisakki.<br />
— M inne sitten m enette syöm<br />
ään? kysyi vaihdem ies.<br />
— Pojat syö kahvila Taim i ja ku<br />
on kylmä, että vilu väre minu seljälläs,<br />
syön m inä läm pim än lam ppuputkan<br />
ja kone m eni puuhun.<br />
(Ässä-Pee).<br />
□<br />
I. R.<br />
• Vanha Turku purkautuu nopeassa tahdissa. Viim eiset 23 vuotta Suom a<br />
laisen Pohjan kerhotalona ja klubiravintolana palvellut, aikaisem m in asuntotalona<br />
ja muussa käytössä ollut, kaunis taloryhm ä on nyt purettu. P uolalanmäen<br />
rinteessä sijainneen talon to n tille rakentaa Vakuutusyhtiö Sampo,<br />
jonka jokin aika sitten valm istunut uudisrakennus — näkyy kuvan reunassa<br />
— saa tästä lisää n. 5 kerrosta. Takana näkyvä talo on sikäli harvinainen,<br />
että sen rakensi turkulainen rakennusm estari Jalm ari Huhtala 1920-luvulla<br />
te htailija Juho Tapanin tiilitehtaan ontoista betonitiilistä . — Kuva: Ilm ari<br />
Rinne.
K a rja k u n n a n jo h ta ja<br />
P A A V O J A A K K O L A :<br />
Monta lajia grillattavaksi<br />
— grillauskausi pitemmäksi<br />
S uom alaisista on viim e vuosien<br />
aikana kehittynyt g rillaajakansa.<br />
K errotaan m eidän olevan ahkeram <br />
pia g rilla a jia koko Euroopassa.<br />
Tästä jo h tu e n m eillä m e ta llite o llisuus<br />
tu o tta a m onipuolisen v a lik o i<br />
man hyviä u lk o g rille jä , jo tk a vielä<br />
runsas vuosikym m en sitten olivat<br />
pääasiassa tuontitavaraa. Nyt suom<br />
alaiset h iilig rillit ovat kysyttyä<br />
vientita va ra a ym päri maailm aa.<br />
M aam m e lihanjalostusteollisuu s<br />
on jo kauan tehnyt grilla tta va ksi<br />
sopivia m akkaroita. M itäpä muuta<br />
kuin g rilla a m ista o li kaikkien nuoruudestaan<br />
m uistam a m akkaran<br />
käristäm inen tikun nenässä nuotion<br />
hiillo ksella .<br />
O hut luonnonkuoreen valm istettu<br />
lenkkim akkara, kuten O K -g rillile n k-<br />
ki, so p iikin m ain io sti kuum ennettavaksi<br />
h iillo ksella . G rillattava m akkara<br />
ei saa o lla liian paksua, jotta<br />
sisusta ehtisi kuum entua ennenkuin<br />
jä rje s ti kesäkuun 21. päivän iltana<br />
P iispankatu 6:n pih a lla pirteän ja<br />
hupaisan o h jelm ahetken seudun<br />
a sukkaille.<br />
O li h upiajoa T urun viim eisellä<br />
kuorm a -a ju rih e vosella ja lapsia riitti<br />
jo k a is e lle kie rro kselle . O hjelm assa<br />
o li kaikkea hauskaa kansanjuhlan<br />
tapaan: nukkete a tte ri, yhteislaulua,<br />
lausuntaa, m usiikkia, ongintaa, kahvia,<br />
m akkaraa ja tikanheittoa.<br />
P uheitakin p id e ttiin ja niissä ilm<br />
eni illa n ta rko itu skin . Täm ä raupin<br />
ta palaa. Syötävää luonnonkuorta<br />
ei tarvitse poistaa ennen<br />
valm istam ista ja se antaa vielä<br />
om an luontaisen m akunsa m akkaran<br />
pintaan. O K -g rillile n kki on tehty<br />
grilla tta va ksi m yös kätevän kappalepainonsa<br />
vuoksi. 130 gram m aa<br />
painava m akkara on sopiva pieneen<br />
herkutteluun ja pari kappaletta vie<br />
jo pois tavallisen nälän.<br />
G rillile n kki on suosituin joka m iehen<br />
m akkara. Valinnan varaa ja<br />
vaihtelunm ahdollisuuksia on makkaravalikoim<br />
issa kuitenkin runsaasti.<br />
O K -grilliherkku on tehty hiem an<br />
vaativille g rilla a jille . Se on vo im a k<br />
kaasti m austettu ja liha on jätetty<br />
karkeam m aksi kuin lenkkim akkarassa.<br />
A stetta ylem m äksi m entäessä<br />
tulee juhlava bratw urst, jo ka on<br />
vieläkin voim akkaam m in m austettu<br />
ja jossa on ohuen luonnonkuoren<br />
sisällä karkeahkoksi jätettyä täyttä<br />
lihaa Linnanm äellä käynti ilm an<br />
Piispankatu—Biskopsgatan kaupunkioiaseura<br />
hallinen ja kaunis seutu A urajoen<br />
lähellä, historiallisten paikkojen,<br />
mm. P iispantalo ja T uom iokirkko,<br />
halutaan säilyttää, kuten Portsa ja<br />
m uut saman tapaiset vanhaa arvokasta<br />
ja viihtyisää Turkua edustavat<br />
alueet. T o dettiin, että pahim pana<br />
uhkana on Å bo Akadem i, jo ka rynn<br />
ii joka puolelta uusine beto n ita lo i-<br />
neen. T ilaisuudessa m yytiin postikortteja,<br />
jo ita toivottiin lähetettävän<br />
Å bo A kadem ille vastalauseeksi. —<br />
Teksti ja kuva: Ilm ari Rinne.<br />
b ra tw u rstia ei o le juhlaa. Saman<br />
ju h la tu n n u n saa koto n a kin aidolla<br />
bra tw u rstilla .<br />
Joskus on koolla p a ljo n väkeä ja<br />
p itä isi saada paljo n m akkaraa kuum<br />
aksi nopeasti p ie n e llä kin grillillä .<br />
S illo in on sopivin O K-talousnakki.<br />
Se kuum enee nopeasti ohuena<br />
m akkarana ja vaikka se on kuoreton,<br />
tule e sen pin ta sopivassa<br />
grilla u ksessa m ukavan rapeaksi ja<br />
m aukkaaksi.<br />
G rilla tta via m a kka ro ita on vielä<br />
m onia edellä lu e te ltu je n lisäksi.<br />
V a lk o s ip u lilla m austettu krakovanm<br />
akkara antaa m ukavaa vaihtelua<br />
m yös g rilla ttu n a . K u o ri vain on ensin<br />
poistettava. S ip u lin ystäville<br />
m aistuu varm asti jahtim akkarasta<br />
leikattu 3— 4 cm paksu viipale kuorittu<br />
n a ja g rilla ttu n a . Loppujen lopuksi<br />
m ikä m akkara tahansa käy<br />
g rilliin , kunhan vain ei yritetä g rillata<br />
liia n paksua palaa ja m uistetaan<br />
p oistaa ku o ri niistä m akkaroista,<br />
jo ita ei ole valm istettu syötävään<br />
kuoreen.<br />
Jos on valin n a n varaa m akkaroissa.<br />
niin on m yöskin eri liha- ja<br />
elinlajeissa. N audan file e t ovat<br />
h e lp p o ja g rilla tta v ia . Porsaan liha<br />
on lu onnostaan m ureaa, joten siitä<br />
so p ii g rilla tta v a k s i pala kuin pala.<br />
M aksa, sekä porsaan että naudan,<br />
on sentin paksu isin a viip a le in a herkullista<br />
g rilla ttu n a M in u u tti m olem <br />
m in puolin ja päälle hiem an suolaa<br />
ja p ip p u ria niin h e rkku on valmista.<br />
K okenut g rilla a ja saa nuoren<br />
naudan paahto p a istista tai selästä<br />
leikatu ista 3— 4 sentin vahvuisista<br />
jä ttip ih v e is tä luineen ja rasvoineen<br />
g rilla ttu n a ko h tu u llise n hintaisia ja<br />
h e rku llisia perhepihvejä.<br />
M onen suom alaisen miehen ja<br />
naisen g rilla u s ta ito on jo erikoisen<br />
hyvä. H eidän ta ito n sa riittä ä monipuolisten<br />
a te rio id e n valm istam i<br />
seen. Jo kain e n on k u ite n kin joskus<br />
a lo itte lija , jo n ka on m uistettava<br />
m uutam ia g rilla u ksen perussääntöjä.<br />
— M alttia odotta a kunnes hiillos<br />
on kunnollisesti syttynyt.<br />
— H a rjo ite lla ensin g rillile n killä ,<br />
jo tta o p p ii arvioim aan hiilloksen<br />
kuum uuden.<br />
— A lo itta a lihan grilla u ksen g rillita<br />
lo u s -) kyljyksillä .<br />
— S uolata ja m austaa, varsinkin<br />
naudanliha, grilla a m isen jälkeen.<br />
— Pitää g rillin ritilä puhtaana ja<br />
p oistaa tu h ka riittä vän usein.<br />
G rilla u saika ja tkuu vielä myöhään<br />
syksyyn. G rilla ta a n ulkona ja<br />
syödään sisällä.<br />
□<br />
SUOMEN K a u p u n k iliito n puheenjo<br />
h ta ja k s i on v a littu apulaiskaupung<br />
in jo h ta ja J o h a n n e s K oikkalainen<br />
T urusta. K o ikkala in e n on o llu t Kaup<br />
u n k iliito n h a llitu k s e n jäsen vuodesta<br />
1967 ja T u ru n sivistys- ja<br />
opetu sto im e n apula iskaupungin jo h <br />
tajana vuodesta 1969. K aupunkiliito<br />
n e d e llin e n puheenjo h ta ja , Helsingin<br />
apula iskaupungin jo h ta ja<br />
V eikko J ä rvin e n k u o li 5. 5. <strong>1978</strong><br />
vaikean saira u d e n jälkeen.<br />
T o im itu s<br />
sihteerin<br />
p ö y d ä ltä<br />
TURUN ja P o rin läänin m aaherra<br />
Paavo A itio on ase tta n u t to im ik u n <br />
nan valm istelem aan syksyllä <strong>1978</strong><br />
pidettävää hyvien tapoje n vuoden<br />
sem inaaria, jo n k a o s a n o tta jik s i kutsutaan<br />
jä rje s tö je n , kuntien, koulutoim<br />
en, n u o risoto im e n , u rh e ilu to i<br />
men sekä s o s ia a li- ja poliisito im e n<br />
edustajia. E rityisen keskeisenä pidetään<br />
vira n o m a iste n ja jä rje stö je n<br />
yhteistyön ke h ittä m istä siten, että<br />
lapsille ja n u o rille lu o ta isiin entistä<br />
suotuisam m at o lo suhte e t tapojen<br />
oppim iselle ja n o udattam iselle.<br />
*<br />
TU RKULAINEN postilin ja -a u to n<br />
kuljettaja Jorm a R autalin sai ensim<br />
m äisenä ruuhka-S uom en edustajana<br />
vu o d e ksi haltu u n sa Suom en<br />
A utoteollisuuden la h jo itta m a n Sisupokaalin<br />
tu n n u stu kseksi tä sm ä llisestä,<br />
tu rva llise sta ja liik e n n e k u lttuuria<br />
e distävästä liikennöim isestä.<br />
Suomen A u to te o llis u u s la h jo itti<br />
k iertopalkinnon p o stia u to liikente e n<br />
50-vuotisjuhlassa vuonna 1971 ja<br />
se luovutetaan to u kokuun 30 päivänä.<br />
Pokaalin ja henkilö ko h ta ise n<br />
m uistolahjan lu o vutti la h jo itta ja yhtiön<br />
to im itu s jo h ta ja E rik G illberg.<br />
Posti- ja le n n ä tin h a llitu kse n postiosaston<br />
jo h ta ja M auri K ajo luovutti<br />
kunniakirjan. R autalin on ajanut<br />
p ostilinja-autoa 28 vu o tta neljää<br />
vuotta lu k u u n o tta m a tta ko ko ajan<br />
linjalla T u rku— Vaasa. Pokaalista<br />
kilvoitteli lähes 600 postilin ja -a u to n<br />
kuljettajaa.<br />
*<br />
M A A N ANTAIN A 7. 8. 78 saapui<br />
Turkuun B ratislavasta, T urun uusim <br />
masta ystävyyskaupungista kaksijäseninen<br />
v ira llin e n valtuuskunta.<br />
Nyt tapahtuva v a ltu u skuntie n vaihto<br />
o li Turkuun päin laatuaan ensim <br />
mäinen, jo s k in T urussa on ystävyyskaupunkisopim<br />
uksen solm im isen<br />
m erkeissä aiem m in v ie ra illu t B ra tislavan<br />
ka u p u n g in jo h ta ja Ladislav<br />
Marti n a k. T u rkuun saapuivat<br />
B ratislavan k a u p u n g in jo h ta ja n 1. sijainen<br />
M ichal Baranovic sekä<br />
kaupungin sih te e ristö ö n kuuluva<br />
Bohum il C h u d y. T shekkoslo vakia <br />
laiset vieraat tu tu stu iva t Turussa<br />
paitsi kaupungin n ähtävyyksiin myös<br />
kunnallishallin to o n , T urun saaristoon<br />
ja ensi vuonna pidettävien<br />
Turun m essujen m essuvalm isteluihin.<br />
*<br />
Retki<br />
Ruissaloon<br />
M itä kertoa voisi se metsä,<br />
sinä muistathan, lehtom m e se,<br />
johon lähtenyt koskaan et sä<br />
mua ilm an retkelle.<br />
Olen saapunut m atkojen takaa<br />
sekä vuosien tuskaisten.<br />
Sinun kanssasi tahtoisin jakaa<br />
tämän retkem m e viim eisen.<br />
Tulin tänne ja aam usta aikain<br />
koluin kukkulat, kumpareet.<br />
Kuin poikien paljasjalkain<br />
to ki taitu ei taipaleet.<br />
Näin vuorilta väikettä vetten<br />
ja lokkien leiuntaa.<br />
Tätä, ym m ärräthän, etten<br />
ole saattanut unhottaa.<br />
Runontaitajan kuulun tiellä<br />
yhä tuoksu on kielojen,<br />
sam at tam m et seisovat siellä,<br />
sama laulu on peipposten.<br />
Olen astelemassa juuri<br />
Choraéuksen lähteen luo.<br />
Lum o lähteen on vieläkin suuri,<br />
yhä pulppuilee runovuo.<br />
Jos voisin mä m estarin lailla<br />
tämän tulkita tuokion,<br />
olis tuskin kiitosta vailla<br />
edes soppea Ruissalon.<br />
O let, kum ppani, poissa ja yksin<br />
tutut polkum m e taivalsin.<br />
Ajatuksissa vieretyksin<br />
o lit kanssani kuitenkin.<br />
TURUN K isa-Veikkojen Näyttämö<br />
vieraili toukokuussa Ruotsissa, jossa<br />
sinne m uuttaneille suom alaisille<br />
esitettiin näytelm ä "Vanha rakas<br />
ko ti". Näytelmä esitettiin Alstaham -<br />
marissa, Fagerstassa ja Arbokassa.<br />
Joka paikassa esitys sai m yönteisen<br />
vastaanoton.<br />
ÅBO Akadem in kem istiklubi saavutti<br />
saunom isen m aailm anennätyksen<br />
vedettyään pyörillä kulkenutta<br />
saunaa pitkin Turun katuja perjantaista<br />
m aanantaihin. Matkaa kertyi<br />
yhteensä 258 kilom etriä. Tärkein<br />
polttoaine oli olut, jota kului kaikkiaan<br />
32 korillista.<br />
*<br />
*<br />
A. T. KOSKIMIES<br />
SAMPPALINNAN myllyn siivet<br />
rikkoontuivat viim e talven m yrskyissä.<br />
Kesäkuussa m ylly sai uudet siivet,<br />
joiden kärkiväli on 22 m etriä.<br />
Kaksi ylin tä siipeä a n kkuroitiin<br />
maahan, jo tta ne eivät alkaisi pyöriä.<br />
Siivet uusittiin kokonaan ja<br />
vain keskiö on vanha. Työn suoritti<br />
kaupungin talorakennusosasto ja<br />
siipien tukipuut teki Laivateollisuus<br />
Oy liim apurupalkkeina. M ylly valm<br />
istui vuonna 1863 ja aikoinaan se<br />
jauhoi viljaa. M yllyn sisällä on vieläkin<br />
täydellinen koneisto.<br />
*<br />
UUSI y rittä jie n a luejärjestö, Varsinais-Suom<br />
en Y rittä jä t hallituksen<br />
ensim m äisessä kokouksessa T urussa<br />
2. 5. <strong>1978</strong> Suom en Yhdyspankin<br />
Lounais-Suom en p iirin johtaja, pankinjohtaja<br />
H eikki T oikka luovutti<br />
järje stö lle 2 000 m arkan avustuksen,<br />
jonka o tti vastaan järjestön<br />
DUheenjohtaja, to im itu sjo h ta ja<br />
M arkku W uoti.<br />
*
M A T K A ILU A S IA M IE H E T — T uristom<br />
budsm än ry on ju lk a is s u t vastailm<br />
estyneen M atkailun o soitekirjan,<br />
jo k a on sam alla jä rje s tö n jäsenm<br />
a trikkeli. V uonna 1961 perustettu<br />
M a tkailu a sia m ie h e t ry on maamme<br />
ku n n a lliste n tai n iih in verrattavien<br />
m a tka ilu a sio ita hoitavien ja jo h ta <br />
vassa asem assa olevien v irk a ilijo i<br />
den y h te e n liittym ä . Yhdistykseen<br />
kuuluu tä llä hetkellä 100 jäsentä<br />
(91 a k tiiv ijä s e n tä ja 9 seniorijäsentä).<br />
M atkailu a sia m ie h e t ry on alan<br />
eurooppala ise n keskusjärjestön, European<br />
U nion of T o u rist O fficersin<br />
jäsen. Y hdistyksen nykyinen puh<br />
e e n jo h ta ja on T urun kaupungin<br />
m a tk a ilu p ä ä llik k ö Irm eli Torssonen<br />
ja kunnia p u h e e n jo h ta ja T urun e n tinen<br />
m atka ilu p ä ä llikkö, fil. m aisteri<br />
A rvo H ovila.<br />
*<br />
TURUN N appula liig a voitti K okkolassa<br />
jä rje ste tyissä kisoissa SMm<br />
estaruuden, jo k a oli neljäs tu rku <br />
la isille . M estaruuden voittaneessa<br />
jo u kkueessa pelasivat M auritz Ranta,<br />
J a ri P ullinen, M ika K ivikoski,<br />
Pekka Terävä, A ri Salm ela, Jam i<br />
W allenius, Petri Kuusto, Jouni Saarinen,<br />
Esa Johansson, P ertti Vigren,<br />
T om i S undholm , Petri Kallio, Jari<br />
K allio, Juha R annikko, Janne K oivunen,<br />
Esa Laine, Tovy Suvela ja<br />
J a ri Saarinen. Joukkueen valm entaja<br />
t ovat S eppo Jansson ja Jorm a<br />
Nikander.<br />
*<br />
TURUN kaupungin te a tte rin työkauden<br />
p ä ätöstilaisuudessa puhuivat<br />
te a tte rin ta ite e llin e n jo h ta ja<br />
Risto S aanila ja teatterilautakunnan<br />
p u h e e n jo h ta ja Teuvo T iihonen.<br />
T e a tte rita ite e n 25-vuotisansiom erkin<br />
saivat n ä ytte lijä t Eeva Kantanen<br />
ja M a ikki Länsiö, jo ille lisäksi<br />
m yönnettiin teatterilautakunnan<br />
apuraha. A nsio m e rkin saivat myös<br />
v a h tim e s ta rit E ero Laiho ja Kai<br />
K allio . K ukkia o je n n e ttiin teatterista<br />
m u u a lle siirty n e ille n ä ytte lijä Ilari<br />
P aatsolle ja p ia n isti A riel Lehtoselle.<br />
N äytte lijä M a rja Packalen sai<br />
nyt haltu u n sa Firenzen m atkalta<br />
p e riytyneen 'luovan hullu u d e n "<br />
veistoksen.<br />
*<br />
TURUN O paskerho ry — Åbo<br />
G u id e klu b b rf ju lk a is i tänäkin<br />
vuonna opasvihkosen, jossa on tie <br />
d o t T urun ja N aantalin opasto im in -<br />
taan liitty v is tä asioista. V ihkonen<br />
sisältää mm. jä s e n m a trikkelin , sekä<br />
lu e tte lo n T urun ja N aantalin m atk<br />
a ilu o p p a ista , jo tk a ovat su o ritta <br />
neet k ie li- ja soveltuvuustestit ja<br />
jo illa on S uom en O p a sliitto ry:n<br />
valvom a o p askoulutus. Tehtäviä<br />
suoritta e ssa a n h e illä on e s illä valta<br />
k u n n a llin e n o pasm erkki. Esipuheessa<br />
T urun O paskerho ry toivoo,<br />
e ttä oppaid e n neuvontapalvelu T u <br />
russa ja N aantalissa to im isi kaikkien<br />
m a tk a ilijo id e n parhaakçi.<br />
*<br />
Lastenvaatteiden historiaa<br />
T urun kaupungin historiallinen<br />
museo jä rje s ti kesän ajaksi lastenvaatteiden<br />
kehityshistoriallisen näyttelyn.<br />
Valokuvin ja p iirro ksin täydennetyt<br />
lastenvaateryhm itykset antoivat<br />
katsojalle kuvan lastenvaatteiden<br />
m uokkautum isesta ja kehityksestä<br />
vanhem m alle polvelle tutuista lasten<br />
koltuista alkaen nykym uodin<br />
TYKKIVENE Turunm aa lähti tiis <br />
taina 25. 7. <strong>1978</strong> la ivastovierailulle<br />
Gdyniaan Puolaan, jo sta se palasi<br />
kotim aahan nelipäiväiseltä vie ra i<br />
lu lta sunnuntaina 30. 7. M ukana oli<br />
y li 70 upseeria, to im iupseeria ja<br />
varusm iestä laivastolippueen kom<br />
entajan kom m odori Erik W ihtolin<br />
jo h d o lla . V ierailuohjelm assa olivat<br />
mm. ja lkapallo - ja lentopallo -o tte lu t<br />
puolalaisten m erisotilaiden kanssa,<br />
kie rto a je lu ja ja lastenkutsut a luksella<br />
sekä Suomen m erivoim ien<br />
seppeleen lasku W esterplatten sankarihaudalle.<br />
Puolan m erivoim ien<br />
kom entaja vara-am iraali L. Janczyszy<br />
ja Gdynian porm estari T. Biern<br />
ack vierailivat aluksella.<br />
*<br />
TURUN kaupungin te a tte rila u ta <br />
kunnalle opetusm inisteriö on m yöntänyt<br />
750 000 m arkan toim inta-avustuksen,<br />
jossa on edellisen to im in ta <br />
vuoden avustukseen verrattuna<br />
100 000 m arkan lisäys. T urun ruotsalaisen<br />
teatterin kannatusyhdistykselle<br />
m yönnettiin 280 000 m arkan<br />
avustus alueteatteritoim innan kokeilun<br />
jatkam iseen.<br />
*<br />
ÅBO A kadem in ke m ia llis-te kn illisen<br />
tiedekunnan uuden rakennuksen<br />
A xelian tilavuus on 35 000 kuutiom<br />
etriä ja pinta-ala 6 700 n e liö <br />
m etriä. Laitosrakennus käsittää<br />
myös 500 n eliöm etrin laajuisen kovaatim<br />
iin ty ttö je n rom anttisiin, pitkiin<br />
röyh e lö isiin ja b rodyyrein koriste<br />
ttu ih in ham eisiin<br />
E sillä o liv a t m yös vauvojen kastevaatteet,<br />
alusvaatteet, sisä- ja ulkovaatteet,<br />
viim e pula -a ja n vaatteet ja<br />
koululaisten vaatteet. Asiallinen<br />
näyttely, jo s k in aiheesta olisi saanut<br />
la ajem m ankin näyttelyn. —<br />
T eksti ja kuva: Ilm ari Rinne.<br />
je h a llin , jo n k a su u rin korkeus on<br />
12 m etriä. K o je h a lliin on sijo ite ttu<br />
h öyrykattila, tie to konekeskus sekä<br />
konepaja, jossa voidaan valm istaa<br />
tu tkim u sla itte isto a . K e lla rikerro k<br />
sessa on jäteve sip u h d ista m o . Axelian<br />
kirja sto ssa on noin 20 000<br />
teosta. T ie d e kunnasta on tähän<br />
m ennessä v a lm istu n u t 910 insinööriä,<br />
46 te kniikan lisensia a ttia ja 30<br />
tohtoria. jo is ta kunniatohtoreita<br />
yhdeksän. V u o sitta in tiedekuntaan<br />
otetaan 70 uutta oppila sta .<br />
*<br />
TURUN kaupungin saira a la n henkilökunnan<br />
la p s ille on avattu päiväkoti.<br />
jossa on 32 h oitopaikkaa. Päiväkodin<br />
tila t on vu o kra ttu sairaalan<br />
päiväkotiyhdistykselle , jonka<br />
puheenjo h ta ja on m ielisaira a n h o ita <br />
ja Ilkka S ipponen ja sihte e rin ä tutkim<br />
ussih te e ri T o in i O jala. Päiväkodin<br />
jo h ta ja n a on M arjaterttu<br />
P ekkala ja hänen lisäkseen henkilökuntaan<br />
kuuluvat lastentarhano<br />
pettaja, 3 laste n h o ita ja a , 3 päiväk<br />
o tia p u la ista ja 3 laitosapulaista.<br />
*<br />
TURKUUN su u n n ite lla a n viidettä<br />
vanhain ko tia , jo k a o lis i palvelutalov<br />
a n h a in kotityyppin e n . P aikkaluku<br />
olisi 120 ja n iis tä e rity is e s ti 40 inv<br />
a lid e ille . S o s ia a livira sto ehdottaa<br />
vanhain kodin ra kentam ista ruutukaava-alueelle.<br />
T urussa on nykyisin<br />
neljä k u n n a llis ta v a n h a in kotia : L ii-<br />
TURKU-SEURA,<br />
ÅBO-SAMFUNDET r.y<br />
Toim innanjohtaja<br />
Verksam hetsledare<br />
Ilm ari Rinne<br />
T askulantie — T askulavägen<br />
1 G 116<br />
20300 T urku — Å b o 30<br />
Puh. — Tel. 382 596<br />
T aloudenhoitaja - E konom ichef<br />
U lla Eura<br />
K ristiinankatu — K ristin e -<br />
gatan 10 A 15<br />
20100 Turku — Å bo 10<br />
Puh. — Tel. 24 992<br />
Svenskspråkig sekre te ra re -<br />
R uotsinkielinen sihteeri<br />
Erik Bergh<br />
S vartm unkegränd —<br />
M u stainveljestenkuja 2 A<br />
20100 Å b o — T u rku 10<br />
Tel. — Puh. 13 030<br />
P ostisiirto tili - P ostgiro<br />
TU 32 300-4<br />
nahaan 120-paikkainen, Luolavuoren<br />
216-paikkainen, M äntyrinteen<br />
166-paikkainen ja Runosm äen 244-<br />
paikkainen. T urun kaupungilla on<br />
yhteensä 767 vanhainkotipaikkaa.<br />
Yksityiset va n h a in ko d it mukaan<br />
luettuna kaupungissa on yhteensä<br />
noin 1 150 vanhain ko tip a ikka a .<br />
*<br />
TURUN ru otsalaisen kauppakorkeakoulun<br />
y lio p p ila syhdistys M erkentila<br />
K lu b b e n in souta ja t saivat<br />
lauantaina 20. 5. <strong>1978</strong> päätökseen<br />
kolm ipäiväisen soutunsa H elsingistä<br />
T urkuun. K e skiviikkona 17. 5.<br />
<strong>1978</strong> alkaneeseen soutuun o sallistui<br />
40 o p iske lija a , jo is ta kolm e oli<br />
sam anaikaisesti veneessä muiden<br />
seuratessa so u ta jia h inaajalla. Perille<br />
päästyä viim e isen venekunnan<br />
peräm ies S ussi Lin d strö m heitettiin<br />
Aurajokeen. Tem pauksen ta rk o itu k <br />
sena o li tehdä tu n n e tu ksi M K:n 50-<br />
vuotisjuhlaa 18. 11. <strong>1978</strong> ja sam oihin<br />
a ikoih in jä rje ste ttä vää P ohjoism<br />
aiden k a u p p a korkeakoulu je n opisk<br />
e lijain sem inaaria, jo n ka aiheena<br />
on m erenkulku ja la ivateollisuus.<br />
*<br />
TURUN ka u p u n g in ta ideapurahojen<br />
ja k o tila isuudessa W äinö A altosen<br />
m useossa a p u ra h o ja ja e ttiin<br />
yhteensä 73 300 m k. K irja llisuusapurahoja<br />
ja e ttiin kuusi, kuvaam a-<br />
taideapura h o ja v iis i, kam erataideapurahoja<br />
kolm e, näyttäm ötaideapurahoja<br />
v iis i ja säveltaideapurahoja<br />
v iis i. A p u ra h o je n ja o n suoritti<br />
a p u la iskaupung in jo h ta ja Johannes<br />
K o ikkalainen ja apura h o je n saajien<br />
kiito kset e s itti p iis p a O lavi Kares.<br />
Täält Turust<br />
on kaik hyvä maaha tullu<br />
sentähre se onki kui alkulullu,<br />
se on tiaron ja tairon kehto.<br />
Mut ei me enä kehros olla,<br />
ei turkulaine oi m ikkä nolla<br />
se o monta kertta nähty,<br />
eikä viäl oi ehto<br />
viälki saara paljo m ontlai tehty.<br />
Kyl Turun kaupunki kaik voitta<br />
vaik jokku sitä p ilataki koitta<br />
ku repivä poies kaunei pykninkei,<br />
ens tehrä iha hölm öm äissi teoi<br />
sit piänest pykninkin pätkäst paketei.<br />
Tarttis hakke ihm issi sitä kattom a<br />
maksu erest, n ii päästäis vähä tianam a.<br />
Kyl tarttis itte mennä assiat reerama.<br />
Turkulaiset ova kyl ilossi ihm issi<br />
vaikkei sitä julkisivust koht huama,<br />
se taas johtu s iit vissi<br />
et noi kohtalo m uualt tuama<br />
ei ossa katto ulkokuare ai,<br />
sim m otto he jäävä paljost vail.<br />
Mee olla mukavi, mut rehellissi<br />
nii ettei naureta ilma syytä<br />
mut jos joku ourom piki pyytä<br />
nii kyl me vaik krikotetanki.<br />
Ei m eijä naama ain peruslukem il oi,<br />
vaik olttais totissi<br />
senttä hyvä tarkotetanki.<br />
Tämmöst tule miäle<br />
ku o lehrest lukenu<br />
kui turkulaissl o morkattu,<br />
kyl varma iha turha o haukuttu,<br />
On senttä joku viisam p kans kehunu,<br />
ja ihastunnu m eijä kaunisse kiäle.<br />
Olemmä Tam perelki käyny<br />
eikä siälkä kukka koht halama tullu,<br />
mittä lirkutuksi ei kuullu ei nähny,<br />
yksinki siäl ole tallustellu.<br />
Ja Hesalaise vast ylppiöi ova<br />
kaik he ittelles haalisiva<br />
jos vaa suinkki voisiva,<br />
mutku ei Tuam iokirkko voinu viärä<br />
n ii heijä täytys, niinku me tiärä,<br />
tyytty kirkkos nim e muuttam isse.<br />
Ja maaseuruks he m uit paikoi sanova<br />
niinku ittekkä ilm as roikkuisiva.<br />
Emmä ikinä m uuttais poijes Turust<br />
jos pakko olis, n ii kualis surust.<br />
N iit, ku ei tänne pääs, n iit tule surku<br />
ne raukat ei tiärä kui m ukava o Turku.<br />
TOINI VU O RISTO<br />
<strong>1978</strong><br />
Tilatkaa - Abonnera<br />
Suomen Turku - Åbo, vår stad-lehti
Vene-näyttelyyn tutustui<br />
6.144 kävijää<br />
H O s u u s k u n ta T u r u n M e s s u t<br />
v a s ta s i e n s im m ä is e n k e rra n<br />
N a a n ta lin p ie n v e n e s a ta m a s s a<br />
26.— 3 0 . 7. 19 78 jä r je s te ty s tä<br />
"V e n e e t v e s illä 7 8 ” -n ä y tte -<br />
ly s tä . A ik a is e m m a t k u u s i v a s <br />
ta a v a a n ä y tte ly ä o n jä r je s tä <br />
n y t N a a n ta lin k a u p u n g in m a t<br />
k a ilu la u ta k u n ta .<br />
N ä y tte ly y n<br />
tu tu s tu i v iid e n p ä iv ä n a ik a n a<br />
6 144 k ä v ijä ä . N ä y tte ly y n tu <br />
tu s tu i a v a ja is p ä iv ä n ä m y ö s<br />
ta s a v a lla n p r e s id e n tti U rh o<br />
K e k k o n e n , jo lle N a a n ta lin<br />
k a u p u n k i ta r jo s i lo u n a a n .<br />
V ie ra ilu n y h te y d e s s ä p r e s i<br />
d e n t ti tu tu s tu i m y ö s K a ilo n<br />
s a a r e n y le is s u u n n ite lm a a n ,<br />
v e n e s a ta m a a n ja p a lk a llis iin<br />
liik e n n e k y s y m y k s iin .<br />
N ä y tte ly s s ä o li e s illä 53 v e n e ttä ,<br />
jo id e n y h te e n la s k e ttu r a h a llin e n<br />
a r v o k o h o s i n o in 4 ,5 m iljo o n a a n<br />
m a rk k a a n . K a lle im p ie n v e n e itte n<br />
h in n a t k o h o s iv a t y li 3 0 0 00 0 m a rk a n ,<br />
P a rik y m m e n tä S u o m e n T u r k u - le h -<br />
te ä tu le e n u m e r o a k o h d e n ta k a is in<br />
p u u tte e llis e n o s o itte e n ta k ia . S u u <br />
r iin k e r r o s ta lo ih in le h ti e i m e n e p e <br />
r ille p e lk ä n ta lo n n u m e r o n m u k a a n ,<br />
v a a n o s o itte e s s a o n o lta v a p o rra s -<br />
k ir ja in ja o v in u m e r o . M y ö s liia n<br />
m y ö h ä is e t o s o itte e n m u u to k s e t a i<br />
h e u tta v a t le h d e n m e n o n v a n h a a n<br />
o s o itte e s e e n .<br />
Ilm o itta k a a o s o itte e n m u u to k s e s ta<br />
n . 1<br />
k u u k a u s i e n n e n m u u tto a . P yyd<br />
ä m m e y s tä v ä llis e s ti m y ö s ilm o it ta <br />
m a a n le h te m m e tila u k s e n p e ru u n <br />
tu m is e s ta , jo tt a v ä lty tä ä n tila u s m a k <br />
s u n p e r in n ä ltä .<br />
IL M E S T Y M IS A J A T JA<br />
J Ä S E N T E N A L O IT T E E T<br />
L e h te m m e ilm e s ty m is p ä iv ik s i o v a t<br />
ta v o itte e n a 1 5 /3 , 1 5 /6 , 1 5 /9 ja 15 /1 2,<br />
m u tta m u u ta m a n p ä iv ä n m y ö h ä s ty <br />
m is e t o v a t m a h d o llis ia .<br />
T u r k u - s e u r a n jä s e n e t v o iv a t lä h e t<br />
tä ä<br />
to im in n a n jo h ta ja lle h y v iä a lo itte<br />
ita , k a s k u ja , k y s e ly jä , v a n h a a<br />
T u r k u - tie to u tta ja p a k in o ita , jo tk a<br />
le h te m m e ju lk a is e e m a h d o llis u u k <br />
s ie n m u k a a n . M y ö s h a r v in a is e t ja<br />
p a in o k u n to is e t v a lo k u v a t o v a t te rv e <br />
tu lle ita .<br />
m u tta a lle 1 00 0 m a rk a n v e n e itä k in<br />
n ä y tte ly s tä lö y ty i. S u u rin v e n e o li<br />
p itu u d e lta a n ru n s a a t 12 m e tr iä ja<br />
p ie n in h ie m a n y li 2 m e triä .<br />
N ä y tte ly p ä iv ie n o h je lm a s s a o li<br />
m m . la s k u v a rjo h y p p y m e re e n , la s k u -<br />
v a r jo liito a , p u r je la u ta ilu a , u r h e ilu -<br />
s u k e llu s ta ja e n tis te n u n ik e k o je n<br />
s o u tu k ilp a ilu le h d is tö ä v a s ta a n .<br />
N a a n ta lin p a lo la ito s jä r je s ti v e n e e n<br />
s a m m u tu s - ja T u ru n m a a n M e rip e la s -<br />
tu s y h d is ty s h ä tä m e rk k in ä y tö k s e n .<br />
T u r u n P u rs is e u ra ja N a a n ta lin P u r<br />
je h d u s s e u ra m itte liv ä t p a r e m m u u t<br />
ta a n p u r je h d u k s e n k a u p u n k io tte -<br />
lu s s a T u r k u — N a a n ta li.<br />
R a iv a a ja t K u h a 22 ja K u h a 25<br />
T u ru n L a iv a s to a s e m a lta o liv a t p a i<br />
k a lla . Y le is ö llä o li tila is u u s tu tu s tu a<br />
a lu k s iin .<br />
N ä y tte ly n a v a s i m e r e n k u lk u h a llitu<br />
k s e n p ä ä jo h ta ja J a n - E r ik J a n s s o n<br />
ja jä r je s tä jä n te rv e h d y k s e n e s itti<br />
m e re n k u lk u n e u v o s N ils W e tte rs te in .<br />
N ä y tte ly n jo h ta ja n a o li P e rtti N iin<br />
is tö .<br />
□<br />
J Ä S E N M A K S U T J A L E H T I<br />
T IL A U K S E T<br />
U u tta ilm o itta u tu m is ta jä s e n e k s i<br />
ta i le h d e n tila u s ta e i e n tis e n jä s e <br />
n e n ta i tila a ja n ta rv its e te h d ä , s illä<br />
p o s tis iir to k o r tti ja le h ti lä h e te tä ä n<br />
v a n h a n o s o itte e n m u k a is e s ti.<br />
J ä s e n m a k s u , jo lla s a m a lla sa a<br />
S u o m e n T u r k u - le h d e n p id e ttä n e e n<br />
e d e lle e n 20 m a rk a s s a , m u tta a s ia s ta<br />
p ä ä ttä ä lo p u llis e s ti s e u ra n v u o s i<br />
k o k o u s 23. 11. 19 78 A u ra la s s a .<br />
T u rk u -s e u ra n p o s tis iir to tilin n u <br />
m e ro o n T U 32 30 0-4 . L e h te m m e<br />
n u m e ro s s a 2 /19 78 s iv u lla 3 7 m a in itt<br />
iin v irh e e llin e n n u m e ro .<br />
J Ä S E N H A N K IN T A -<br />
K IL P A IL U<br />
T u rk u -s e u ra n jä s e n m ä ä rä k a s v a a<br />
ja tk u v a s ti ja tä m ä o n ta p a h tu n u t<br />
m ie lly ttä v ä llä ta v a lla s ite n , e ttä v a n <br />
h a t jä s e n e t o v a t h a n k k in e e t y s tä <br />
v iä ä n m u k a a n . K a ik k i v iim e k e v ä i<br />
s e n v u o s ik o k o u k s e n jä lk e is e t u u d e t<br />
jä s e n e t h u o m io id a a n e n s i v u o s i<br />
k o k o u k s e e n a s ti ja tk u v a s s a jä s e n -<br />
h a n k in ta k ilp a ilu s s a , jo h o n h a n k i<br />
ta a n ta a s m u k a v a t p a lk in n o t.<br />
n<br />
T O IM IN N A N J O H T A J A<br />
TURUN<br />
MESSUT 79<br />
Kupittaalla 10- 19. 8.<br />
Turkisnäyttely<br />
T urussa<br />
lokakuussa<br />
T u r k is te n v a lm is tu s ta , v a lin ta a ,<br />
k ä y ttö ä ja h u o lto a k o s k e v a a k u lu tta <br />
j a v a l i s t u s t a ja e ta a n T u r k is 78<br />
- n ä y tte ly s s ä Ik itu u r in k o n g r e s s ik e s <br />
k u k s e s s a 28— 29. 10. T u r k ik s ia e s i<br />
te llä ä n p a its i v a lm is ta jie n o s a s to illa<br />
m y ö s k a n s a in v ä lis e e n ty y liin m u o tin<br />
ä y tö k s is s ä n e ljä s ti p ä iv ä s s ä . N ä y t<br />
te ly n jä r je s tä ä O s u u s k u n ta T u ru n<br />
M e s s u t y h te is ty ö s s ä T u r u n T u r k k u <br />
r it ry :n k a n s s a .<br />
N ä y tte ly jä r je s te tä ä n Ik itu u r in<br />
k o n g r e s s ik e s k u k s e n A r e n a -h a llis s a .<br />
jo n k a r e u n o ille s ijo ite ta a n n ä y tte ly <br />
o s a s to t ja k e s k u s ta a n<br />
ra k e n n e ta a n<br />
m u o tin ä y tö s k o ro k e . N ä y tte ly n v a l-<br />
m is tu s n ä y tö k s is s ä y le is ö llä o n m a h <br />
d o llis u u s tu tu s tu a tu r k k ie n ty ö s tä <br />
m is e e n .<br />
K iin n o s tu s tu r k ik s ia k o h ta a n k a s <br />
v a a ja tk u v a s ti ja a la n n ä k y m ä t v a i<br />
k u tta v a t h y v iltä . T u r k k e ja e i e n ä ä<br />
p id e tä s iin ä m ä ä rin y le llis y y s tu o t<br />
te in a k u in a ik a is e m m in , v a a n n iitä<br />
o s te ta a n y h ä u s e a m m in k ä y ttö v a a t-<br />
te ik s i. K u n tu r k in iä k s i la s k e ta a n<br />
ru n s a a s ti to is ta k y m m e n tä v u o tta , se<br />
o n k in u s e in k o r k e a m m a s ta h a n k in <br />
ta h in n a s ta h u o lim a tta y liv o im a is e s ti<br />
e d u llis in r a tk a is u ta lv ita k ik s i —<br />
e te n k in , k u n s e e i o le y h tä h e rk k ä<br />
m u o d in v a ih te lu ille k u in m u u t p ä ä l<br />
ly s v a a tte e t.<br />
T u r k ik s ia ja n iid e n k ä y ttö m a h d o l<br />
lis u u k s ia e i y le is e s ti tu n n e ta r iitt ä <br />
v ä s ti. T u r u n T u r k k u r it ry p y r k iik in<br />
n ä y tte ly s s ä k e r to m a a n y le is ö lle , m i<br />
tä tu r k is la a tu ja m e illä o n s a a ta v a n a ,<br />
m itk ä o v a t n iid e n o m in a is u u d e t,<br />
m ih in k a ik k e e n n iitä v o id a a n k ä y t<br />
tä ä s e k ä m ite n n iitä tu le e h o ita a ja<br />
s ä ily ttä ä . J a m u o tin ä y tö s te n tu rk is -<br />
r u n s a u d e s ta lö y tä ä v a r m a s ti jo k a i<br />
n e n its e ä ä n m ie lly ttä v ä n<br />
m a llin ta i<br />
id e a n tä m ä n s y k s y n p itk is tä , v a lu <br />
v is ta . k o h ta lo k k a is ta m a lle is ta a ja t<br />
to m a n ty y lik k ä is iin k ä ä n tö tu r k k e i-<br />
h in .<br />
□<br />
S u o m en T u rk u , jä se n asiat<br />
j a o so itte e n m u u to k se t<br />
Sisällys — Innehåll<br />
O lli K e s tilä :<br />
T u r k u ju h la v u o d e n a a tto n a 3<br />
E r k k i A s p :<br />
K e s ä y lio p is to n<br />
lu k u k a u s i<br />
o n ta a s p ä ä tty n y t .................. 5<br />
T a u n o S u o m in e n :<br />
K u lttu u r ip o liittis ia o n g e lm ia 5<br />
E r k k i A s p :<br />
T u r u n K e s ä y l i o p i s t o 7<br />
A rm a s O . J o k in e n :<br />
M ie tte itä ja m ie lip ite itä<br />
M e r i-T u ru n r a k e n ta m is e k s i 8<br />
T a r ja - T u u llk k i L a a k s o n e n :<br />
T u r u n<br />
k a u p u n g in te a tte r in<br />
s y n ty v a ih e e t ............................ 9<br />
K a u p u n g in te a tte ri a lo itta a tu <br />
litik k u ja la in a a m a lla ------- 10<br />
" V iu lu n s o itt a ja k a t o lla " T u ru n<br />
r u o ts a la is e e n te a tte r iin . . 11<br />
R u is s a lo n lu o n n o n s u o je lu . . 12<br />
R a ili K iia n lln n a :<br />
T u ru s s a y li 80 0 v a n h u s ta<br />
v a r to o la ito s p a ik k a a ------- 13<br />
M a j-L Is N le m ln e v a :<br />
R o m a n ttin e n lin n a ............. 14<br />
K u lm a k lv e e n ttls s i p o ik k i:<br />
R u v e ta p y k ä m ä n ä te i p y k -<br />
n in k e i e li re k le m e n te i T u ru<br />
h e r ro il ........................................... 15<br />
H a n s O th m a n :<br />
Å b o — s ta d e n s o m riv e r —<br />
e lle r s o m b e v a r a r? ............. 16<br />
T o n tille v o id a a n h ie n o v a r a i<br />
s e s ti r a k e n ta a ....................... 18<br />
K a n s a in v ä lin e n la s te n v u o s i<br />
19 79 ................................................ 18<br />
Ilm a r i R in n e :<br />
V a lta k u n n a llis e t X X X k o tis<br />
e u tu p ä iv ä t P ä ijä t-H ä m e e s -<br />
sä ..................................................... 19<br />
S u o m e n lip u t lie h u m a a n T u <br />
ru n p ä iv ä n ä ............................ 20<br />
J u lis tu s ........................................... 21<br />
V a ltio n tu lis i tu k e a m a a <br />
k u n n a n m a tk a ilu a .................. 21<br />
M a r g a re ta J o k in e n :<br />
T u r u n<br />
7 5 0 - v u o tis m ita lik ilp<br />
a ilu ........................................... 22<br />
T u r k u v a lm is ta u tu u ju h la <br />
v u o te e n s a ................................. 23<br />
V ä in ö J . L e in o :<br />
G ö te b o r g in ja T u r u n y s tä -<br />
v y y s ty ö s tä ................................. 24<br />
T u ru n p ä iv ä L e n in g ra d is s a<br />
ju h la v u o d e n m e rk e is s ä . . 25<br />
Y s tä v y y s k a u p u n k i K ö ln in n u o -<br />
ris o v a ltu u s k u n ta T u ru s s a . . 25<br />
Irm e li T o rssonen :<br />
M o n ip u o lis ta y s tä v y y s to i<br />
m in ta a G ö te b o rg in ja T u <br />
ru n v ä lillä ................................ 26<br />
T u ru n s u h te e t R o m a n ia a n<br />
v ilk k a a t ja lä m p im ä t _____ 27<br />
A. T . K oskim ies:<br />
O rv o k k i k a d u lla ................. 27<br />
I. R.:<br />
T V -film i 1 8 4 0 -lu vun T u ru s ta<br />
L u o s ta rin m ä e ltä ................. 27<br />
Jo u ko H alviala:<br />
T u ru n M u s iik k iju h la t -7 8 . . 28<br />
Ensio H arni:<br />
T a id e m a a la ri P e rn o n m a i<br />
s e m is s a V iljo R a n ta ---------29<br />
Ilm ari R in n e:<br />
A u ra n P a n im o n k a u n is t ii l i <br />
ra k e n n u s ..................................... 31<br />
R ein o L ln ko saarl:<br />
T u ru n k o u lu t ju h liv a t ---------32<br />
P u o la la n m ä e n k o u lu lla ja lu <br />
k io lla 5 0 -v u o tis ju h la v iik k o 33<br />
So lveig S jö b e rg :<br />
A b ra h a m K in g e lin ............ 34<br />
Ilm ari Rinne:<br />
K in g e lin in<br />
h u v im a ja T u ru n<br />
u u s in n ä h tä v y y s ................. 35<br />
R aili K iianlin n a:<br />
T u ru n v ih re y ttä v a a lita a n<br />
s u u re lla h u o le lla ................. 36<br />
Ilm ari R inne:<br />
T a lk o illa T u rk u v ih re ä k s i,<br />
p ih a t k a u n iik s i ...................... 37<br />
T u rk u ru p p e fiira m a 750<br />
v u a tta s ..................................... 38<br />
A . K.:<br />
V e to m u s k a ik e l T u ru ra h v a l 38<br />
P. N.:<br />
J u h la t o n tu lo s , p is te tä t<br />
to im e k s .................................... 38<br />
T u ru n<br />
e lä k e lä is ta p a h tu m is s a<br />
tu h a tm ä ä rin o s a n o tta jia . . 39<br />
P u o lu s tu s v o im ie n 6 0 -v u o tis -<br />
ju h la T u ru s s a ...................... 39<br />
Eino L eh tin en :<br />
E s p e ra n to n v a ih e ita T u ru s s a<br />
1906— 1976 ................................ 40<br />
T u ru n lin n a v a lm is ta u tu u<br />
7 0 0 - v u o tis ju h liin s a ............. 40<br />
T u ru n h a r ja te h ta a n k u n n o s <br />
tu s ty ö t a lo ite ttu .................. 40<br />
H e n rik in<br />
s e u ra k u n ta k e s k u s<br />
P e tre liu k s e n a s u m a -a iu -<br />
e e lle ........................................... 41<br />
S o in i T u rk u u n — T u o m a s<br />
H a a p a n e n H e ls in k iin --------- 41<br />
K a n s le ri M ik k o J u v a a r k k i<br />
p iis p a k s i ..................................... 41<br />
T u rk u -s e u ra n la u s u n to T u ru n<br />
k a u p p a h a llis ta ....................... 42<br />
L io n s -m a rs s illa T u ru s s a 1.500<br />
le ijo n a a ja la d y a .................. 42<br />
N u m m e n p a k k a la in e n :<br />
S a a k o K is s a -K a llu k in p a t<br />
s a a n ? .......................................... 42<br />
T u ru n p u h e lin la ito s tie t o <br />
k o n e a ik a a n ............................ 43<br />
M ä n ty n ie m i 50 - ja R a n ta la<br />
2 5 -v u o tia s ................................ 43<br />
M a r ie lu n d in s u v ip ä iv ä t --------- 43<br />
Ilm a ri R in n e :<br />
T u rk u -s e u ra to im ii ............. 44<br />
K u n n a llis is s a lu o tta m u s to i<br />
m is s a 50 v u o tta .................. 44<br />
I. R .:<br />
K a s k u k ilp a ilu s s a lo p p u k iri 43<br />
P a a vo J a a k k o la :<br />
M o n ta la jia g r illa tta v a k s i —<br />
g rilla u s k a u s i p ite m m ä k s i . . 46<br />
Ilm a ri R in n e :<br />
P iis p a n k a tu — B is k o p s -<br />
g a ta n k a u p u n k io s a s e u r a . . 46<br />
T o im itu s s ih te e rin p ö y d ä ltä . . 47<br />
A . T . K o s k im ie s :<br />
R e tk i R u is s a lo o n .................. 47<br />
Ilm a ri R in n e :<br />
L a s te n v a a tte id e n h is to r ia a 48<br />
T o in i V u o r is to :<br />
T ä ä lt T u r u s t ............................ 49<br />
V e n e n ä y tte ly y n tu tu s tu i 6.144<br />
k ä v ijä ä ...................................... 50<br />
T o im in n a n jo h ta ja :<br />
S u o m e n T u r k u , jä s e n a s ia t<br />
ja o s o itte e n m u u to k s e t . . 50<br />
T u r k is n ä y tte ly T u r u s s a lo k a <br />
k u u s s a ..................................... 50<br />
K a n s ik u v a :<br />
N ä k y m ä A u ra jo e n itä r a n <br />
n a lta , ta u s ta lla m m . K in g e <br />
lin in h u v im a ja . — K u v a :<br />
H e d e F o to
Varma-kotivakuutus<br />
antaa uutta<br />
elämisen varmuutta.<br />
Varman kotivakuutus kattaa<br />
isot ja pienet vahingot. Jos<br />
pikkupoikasi särkee naapurin<br />
ikkunan, kotivakuutuksesi<br />
korvaa sen. Laske kotisi hinta<br />
ja vakuuta se varmuuden<br />
vuoksi täydestä arvosta.<br />
Kotivakuutukseen voit liittää<br />
myös perheen tapaturmavakuutuksen.<br />
Tai huvilavakuutuksen.<br />
Tule tutustum aan<br />
Varm a-vakuutusetuihin.<br />
Turun konttori<br />
o n a in a v a rm a a .<br />
L in n a n k a tu 1 9 2 0 1 0 0 T u r k u 10 921-21 71 5<br />
PERHE-BAARI<br />
MARTINKATU 3<br />
puh. 357 903<br />
ark. 7.30— 21.00<br />
sunn. 8.00— 21.00<br />
TÄHTI-BAARI<br />
PUUTARHAKATU 15<br />
puh. 19 046<br />
ark. 7.30— 21.30<br />
sunn. 10.00— 21.30<br />
Baareissamme m aukasta kotiruokaa,<br />
herkullisia voileipiä,<br />
hyvää kahvia ja kotona leivottua pullaa<br />
Suurem m ille ryhm ille ryhm äalennus.<br />
Suosittelemme<br />
Wäinö Aaltosen<br />
museon kahviota<br />
puh. 350 560<br />
ark. 11.00— 15.00, 18.00— 20.00.<br />
Tilattavissa pikku-ryhm ille iltaisin,<br />
lauant. 11.00— 15.00<br />
sunn. 11.00— 18.00<br />
TREVIRAKANKAISIA<br />
VUOKRAPEITTEITÄ<br />
aina varastossa<br />
Turun Vapaavarasto Oy<br />
Ruissalon sillanpää<br />
TURKU, Puh. 301 377<br />
Suoritam m e erilaisia RAUTARAKENNETÖ ITÄ .<br />
Teräsputkesta valm istettuja LIPPUTANKO JA edullisesti m eiltä.<br />
KONEPAJA T. TUOMOLA<br />
Koristontie — 20780 Kaarina, Puh. 432 110<br />
yli<br />
Suoritamme sähköasennuksia<br />
myös sähköläm m itys asennukset urakalla ja laskuun.<br />
Sähkö-INSTO<br />
Purokatu 8 — RAISIO, Puh. 782 166<br />
Kumman ajattelet edullisem m aksi?<br />
S u unnittelem ato n tai suunniteltu LVI-laitos. Hyvällä suunnittelulla säästät<br />
m oninkertaisesti suu nnittelupalkkion H A N K IN TA - JA<br />
KÄYTTÖKUSTANNUKSISSA.<br />
1 5 lvi-insinööritoim isto A. LEHTONEN<br />
Turku, Rätiälänkatu 10 — Puh. 359 250<br />
O K g ri l l ilen kh i<br />
grilliin, reppuun,<br />
ruokapöytään.<br />
karjakunta
Tee meillä selvä<br />
Kättä päälle<br />
-sopimus.<br />
Saavutat helpommin<br />
tavoitteesi.<br />
KANSALLIS OSAKE PANKKI<br />
Tarjoushintaan! Pansiontien ja Liedon taimimyymälöistä<br />
Marjapensaat 10,— AITATAIMIA: M a n s i k a n<br />
Omenapuut 49,— • Kiiltävälehtinen tuhkapensas 2,90<br />
Vuorimänty 39,— • Orapihlaja 50 —70 sm 3,20 tS IIH B t<br />
Koristepensaat 17,— • Japanin Happomarja 3,90<br />
Ryhmäruusut 3 kpl 20,— • Verivahtera 70,—<br />
Alppiruusut 45,— • Stadion nurmi 2 kg 39,— H<br />
Villiviini Tarjoukset voimassa niin kauan kuin 1 /taimi<br />
Maksaruoho 10 kpl 69,— taimia riittää. <br />
H A N K K IJ A Pansiontie 4 puh. 330121 9 - 18 la 8 - 1 3<br />
Lieto asema puh. 776115 9 - 1 8 la 8<br />
L S K — T u r k u