Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
H O TELLI H EN R IK IN<br />
VI KERROKSEN K O R JA U K S E N SUORItajat<br />
RAKENNUSTOIMISTO S. KUJALA OY<br />
21200 R a isio, puh. 782 622<br />
Hotelli<br />
HENRIK<br />
Keidas keskellä<br />
Turkua<br />
VESIJOHTOLIIKE A. HENRIKSSON<br />
P a a sku n nanka tu 11 — 13<br />
20540 Turku 54, puh. 370 204<br />
ILPERA OY<br />
S a lvu m ie h e n ka tu 7<br />
20310 T urku 31, puh. 393 355, 393 344<br />
L E P P O IS A Y H D IS T E L M Ä V A N H O JE N<br />
P E R IN T E ID E N L U O M A A A R V O K K U U T T A JA<br />
U U S IE N T U U L IE N T U O M A A M U K A V U U T T A<br />
V anha T urun Hospits on nyt uusi Hotelli Henrik. M uuta uutta on<br />
lisääntynyt huoneluku, 87 viihtyisää huonetta I luokan hotellin tarjoam<br />
in, edullisin m ukavuuksin. Sisustuksessa on uusi, iloinen ilme<br />
ja ilonaihe on myös ylim m än kerroksen aitotunnelm ainen sauna.<br />
H enrikin Holvi ja Cafeteria Henrica — siinä uudet puitteet tutuille<br />
hetkille hyvän ruuan ja leivoskahvien ääressä.<br />
Tervetuloa ihailemaan, miten mukavasti vanha nuortuu Turussa!<br />
OY SÄHKÖ AB<br />
H u m a lis to n k a tu 10<br />
20100 T urku 10, puh. 20 061<br />
HOTELLI HENRIK^<br />
Yliopistonkatu 29 a<br />
Puh. 20 921<br />
TURUN MAALAUSPALVELU<br />
puh. 383 565, 390 416
A rk k ite h ti<br />
O LLI KESTILÄ:<br />
M E IH M IS E T —<br />
OSA L U O N T O A<br />
Ei tarvitse edes ehtiä pankkiin,kun<br />
maksat pankkisiirtokuoressa.<br />
Säästöpankista saat ilm aiseksi<br />
Pankkisiirtokuoresi toim itetaan<br />
p a n kkisiirto kuore t ja -lomakkeet. yhteissysteem in m ukaisesti omaan<br />
Voit täyttää ne rauhassa kotonasi. tilipankkiisi, joka maksaa laskut<br />
Tai töissä. Tai vaikka m atkalla<br />
k ä y ttö -ta i shekkitililtäsi,<br />
toisella paikkakunnalla.<br />
Ja kaikki täysin ilmaiseksi.<br />
Panet sen jälkeen tä y te ty t lom akkeet<br />
kuoreen ja pudotat kuoren lähimm ästä Kokeile. Sekin on ilm aista,<br />
p a n kkisiirtoluu kusta sisään.<br />
Ja 3300 pankkisiirtoluukkua on auki<br />
Samantekevää onko se säästöpankki, yötä-päivää.<br />
osuuspankki vai liikepankki.<br />
Pankkisiirtokuoret,-lomakkeet ja lisäohjeet:<br />
Säästöpankki<br />
Tervetuloa kanta-asiakkaaksi.<br />
IHM ISTEN ru uhkautum inen asutuskeskuksiin, liike n te e n , kaupan ja k a ik <br />
kien voim avarojen keskittym in e n p a in o p is te is iin on o llu t ku lu n e id e n v u o s i<br />
kym m enien tu n n u sm e rkkejä k a ik k ia lla m aailm assa.<br />
JO S to isa a lta tässä ilm iössä on n ykya ja lle ty y p illis tä te rv e ttä d y n a a m ista<br />
eläm änotetta , m ikä on tehnyt m a h d o lliseksi la a jo je n kansa nosien nop ean<br />
nousun p a rem piin olo su h te isiin ja pääsyn osalliseksi k u lttu u rin sa a v u tu k <br />
sista, niin toisaalta sam anaikaisesti m aapallom m e lu o n n o n a lk u p e rä is iä<br />
lu onnonarvoja on häikä ile m ättö m ä sti louka ttu.<br />
NE p iirit, jo tk a am m a ttinsa tai harra stu ste n sa puitte is s a k a u tta a ik o je n<br />
ovat puhuneet luonnonlä h eisyyd e n ja te rve id e n e lin ta p o je n p u o le sta ,<br />
ko skip a asia eläim iä, kasveja, m etsänhoitoa, vesiä ta i ra ke n ta m ista , on<br />
useim m iten naurettu ulos k e skuste luista ta i ra tka isu je n te oista .<br />
KUN m aailm an luonnonvaro ista se, jo n k a ta lo u d e llin e n v a ik u tu s v a rs in k in<br />
te o llistu n eissa m aissa oli ensiarvoisen tä rke ä ja jo k a m ie h e lle k a ik k e in<br />
ko u raantuntuvin aine, n im ittä in ö ljy, teki te p p o se t tu le m a lla k a lliik s i, heräsi<br />
ihm iskunnassa m iele n kiin to p o h tia m onien a s ioid e n tä rk e y s jä rje s ty s tä<br />
uud e lta näkö kulm a lta. Sanasta e n e rgia tu li kansa n o m a in en sana, pop , ja<br />
sen sanan m ukana ale ttiin puh ua lu o n nonvaro je n jä rk e v ä s tä käytö stä<br />
yleensäkin, jo ka ei ra jo ittu n u t yksinom a a n a in e e llis iin a s io ih in , vaan<br />
m yöskin in h im illis iin asenteisiin.<br />
ILM IÖ ITÄ on m onenlaisia. M oni a u to ilija alkoi aja a p o lk u p y ö rä llä . In nokas<br />
m o o tto riv e n e ilijä siirtyi purje htim a an. K e rro sta lo a suka s h a ke u tu i m aan<br />
kam aralle o m akotip alsta lle . T u p a k a n p o ltto k in tu li y h t’ä k k iä e p ä te rv e e l<br />
liseksi. S ä hkövaloa sääste ttiin ja s iirry ttiin lu ku la m p u n va lo ssa lu ke m a a n
e rila is ia e k o lo g is ia a s io ita k ä s itte le v iä k irjo ja ja tu tkim a a n , m iten a u rin <br />
g o n v a lo a ta i m a a nlä m p ö ä vo isi käyttää ta lo je n läm m itykseen. Tai m iten<br />
lu o n n o n y rte illä , v o ik u k illa ta i n o k k o s illa on ihm een te rv e e llin e n va iku tu s<br />
ih m iste n v ita m iin ip u u tte e n tä ydentä jä n ä .<br />
L-EHDlSTÖ, ra d io ja te le v is io to ito tta v a t päivästä toiseen uusista k e ksin <br />
n ö is tä lu o n n o n ja ih m isten v ä lis te n su h te id e n ke h itykse stä . H yvin voin tiin<br />
ja y h te is k u n n a n m e k a n iik k a a n to ttu n u t ka u p u n kila in e n tu n te e itsensä<br />
h ä m m e n tyn e e ksi tie tä m ä ttä o ike in , m iten p itä is i elää.<br />
RISTO J a rvan te s ta m e n tik s i jä ä n y t viim e in e n elokuva Jäniksen vuosi, jo k a<br />
o li sa m a lla y lis ty s la u lu su o m a la is e lle lu o n nolle , o s o itti selvästi, e ttä me<br />
s u o m a la is e t em m e o le o p p in e e t koskaa n o ik e in eläm ä än kaup ungeissa,<br />
k ä yttä m ä ä n n iid e n v irik k e itä hyväksem m e. M onissa Keski- ja Etelä-E u-<br />
ro o p a n m aissa ih m iset osaavat sen ta idon, kaupunki m e rkitse e h eille<br />
v ilk a s ta k e s k in ä is tä kanssa käym istä , e ri sukupolvie n vä listä eläm ää, jo ssa<br />
m u kana o va t v a nhukset ja lapset, jo ssa on läm pöä ja yh teisyyd e n tu n <br />
netta.<br />
RISTO Ja rva o p e tti elokuvassaan, m ihin ih m inen jo u tu u , jo s hän antaa<br />
k a u p u n g in , sen kaava m aisen ilm a p iirin , h e n g e ttö m ie n v a lin ta m yym ä lö id e n ,<br />
v ira s to je n ja la ito ste n la tista a itsensä. Ihm iset ta rvitse vat uutta in to a p ä i<br />
vittä in ja s iihen autta a tie to is u u s siitä , e ttä me olem m e osa lu ontoa. O m aa<br />
k o tik o n tu a ei saa pää stää etääntym ä än a lk u p e rä is is tä lä h tö ko h d ista a n .<br />
T U R K U -se u ra on täm ä n vuoden to im in n a n p ää teem aksi o tta n u t lu o n n o n <br />
s u o je lu n , nim enom a a n h e rättää kseen kaupunkila is is s a enem m än k iin <br />
n o stu sta lu o n n o n eri e le m e n ttie n , veden, ilm an, kasvi- ja e lä in ku n n an<br />
ko h ta lo o n . M ukaan on la sketta va m yös ra kennetu n ym päristö n, siis om an<br />
a s u in p iirim m e hoito . A ih e ei ole uusi ko tise u tu työ n saralla, vaan on k u u lu <br />
n u t alu n alkaen sen lä h im p iin to im in ta m u o to ih in . Nyt on e rik o in e n syy<br />
k o ro s ta a täm än to im in n a n a ja n ko h ta isu u tta . V a lm istuuhan T u rku v ie ttä <br />
m ään 7 5 0 -vuotisju h la a n sa vuoden k u lu ttu a . M eidän on syytä pan na paika t<br />
ku n to o n ja ka u n ista a kaup u n kiam m e om aksi iloksem m e ja v ie ra iden kunniaksi.<br />
O LEM M E useassa yhteydessä k iin n ittä n e e t h u o m io ta ka svillisu u d e n lisääm<br />
ise en ka u p u n k ia lu e e lla . M onie n varsin a iste n p u is to je n lisäksi, jo tk a<br />
o v a tk in h u o le lla h o id e tu t, m eidän p itä is i kunn ostaa pihoja m m e, istuttaa<br />
uusia p u ita a u k e ille p a ik o ille rakennuste n väliin , lisätä p u u riv is tö jä useille<br />
k a d u n v a rs ille ja p ä ä te id e n re u n o ille . Tässä m ielessä T u rku -se u ra on tä ä llä<br />
to im iv ie n k a u p u n k io s a s e u ro je n kanssa p ä ä ttä n yt to im e e n p a n n a ensi syksynä<br />
ta lk o o v o im in p u id e n is tu tu s k a m p a n ja n , jo h o n to ivom m e m u id e n kin<br />
se u ro je n ja k iin te is tö je n o sallistu va n . H irve n sa lo la ise t ovat jo useana<br />
vu o n n a n ä yttä n e et e s im e rk k iä is tu tta m a lla päätie n sä v a rre lle le h tip u u -<br />
rivistö n . U sko m m e m uiden kaupungin o sie n väestön p ystyvän sam anla isiin<br />
sa a vu tu ksiin .<br />
KUN kevät k o itta a ja a u rin k o h e rä ttä ä lu onnon, on ka u p u n k ila is te n k in aika<br />
katsoa ym p ä rille e n , h u o le h tia om asta y m päristö stä ä n , kunnostaa alueensa<br />
ja k o rja ta m aastosta sin n e jä ttä m ä n sä ro ju t. Tässä kin m ielessä on ta rk o i<br />
tu s kevään k o rv illa herä ttä ä tu rku la ise t.<br />
Ä L K Ä Ä M M E a n ta k o la m an tu rru tta a itseäm m e saam attom uuteen. P a ljo n on<br />
s e lla is ta k in y h te is tä tehtä vää, jo k a ei ju u ri m aksa m itään, m u tta jo ssa työ<br />
te k ijä ä n s ä k iittä ä . Me ole m m e ja tk u v a s ti velkaa lu o n n o lle ja y m p ä ris tö l<br />
le m m e sen sam an, m illä ole m m e sitä pila nneet.<br />
□<br />
• A rkkite h ti Carl Ludw ig Engelin (1778— 1840) laatim a Turun kaupungin asem akaava vuodelta 1828. K artan vasem<br />
m assa yläkulm assa keisari N ikolai l:n n im ikirjo itu s. — Kuva: Hede Foto.<br />
Vanhinta<br />
■ T u rku -se u ra n hallitukse n<br />
tehdessä tu tu stum iskäyn n in<br />
m a is tra a ttiin ku n n a llis p o r-<br />
m e sta ri Jo rm a S a l o e sitteli<br />
la ito sta seuraava sti:<br />
Turkua:<br />
M a istra a tti-n im i on kaiketi kaikille<br />
k a u p u n k ila is ille tuttu, m utta vain<br />
ani harva tietä n e e sen tehtäväkentästä.<br />
V ira llin e n m ääritelm ä m aistraatista,<br />
se on tu o m io istu in jä rje s <br />
tys- ja talousasioissa, ei sekään ole<br />
varsin selventävä. Jo tta m aistraatin<br />
o lem us kävisi selväksi, lienee<br />
a inoa keino kertoa m uutam in sanoin<br />
m aistra a tin histo ria llisesta kehityksestä.<br />
T u o llo in palataan, jos<br />
nyt ei aivan vanhoihin room alaisiin,<br />
niin ain a kin m aam m e varhaishistoriaan.<br />
K e skia ja lla R uotsin kaupunkien<br />
itse h a llin to o li jä rje s te tty siten,<br />
että vo u ti edusti kuningasta ja raati,<br />
jo n k a m uodostivat porm estari ja<br />
raatim iehet, kaupunkia. Raadin to i<br />
MAISTRAATTI<br />
Jo rm a Salo<br />
m inta o li ka ksija koin e n , yleisenä<br />
alio ikeute n a kaupungissa s itä n im i<br />
te ttiin raastuvanoikeude ksi, kaupung<br />
in h a llin to vira n o m a isena sen nimenä<br />
o li m aistra a tti, v ira llis e s tik in<br />
1600-luvulta saakka. A in a kin tu o lta<br />
vuosisa d a lta saakka m a istra a tti<br />
to im i tu o m io istu im e n a ka u p u n g in<br />
jä rje s ty s - ja talousasio issa, jo lla in e n<br />
sen tehtävä on vie lä tä n ä kin p ä i<br />
vänä. V oudin o s a llistu m in e n k a u <br />
pungin h a llin to o n lakkasi 1600-luvulla,<br />
ja hänen tehtävänsä s iirty iv ä t<br />
m aaherralle s iin ä m uodossa, että<br />
m aaherra va lvo i m aistra a tin to im in <br />
taa. M yöhem m in m a is tra a tille ann<br />
e ttiin tä rk e itä va ltio n te h tä viä , mm.<br />
se to im ii kaupungissa u lo s o to n <br />
haltijana.<br />
Raati on h o ita n u t ka u p u n g in kunn<br />
a llis h a llin to a a in a ka u p u n g in perustam<br />
isesta lu kie n , m ikä a ja n kohta<br />
ei ole ta rk o in tiedossa. R aati v a littiin<br />
su o rissa kansanvaaleissa, jo tk a<br />
p id e ttiin raastuvanoikeudessa. V ii-
Yhtenäistä<br />
kansaa ei murra mikään<br />
Prof. P a a v o K allio n p u h e Turun<br />
itse n ä isy yskiven paljastustilaisu<br />
u d e s s a Itse n ä isyy sp äivän ä<br />
1977.<br />
uom alainen tuli S u o m e n n ie <br />
S m elle ka n sa inva ellusten heittäm<br />
änä tu h an sia v u o sia sitten. Tietäm<br />
ättään hän silloin p redestinoi tulevan<br />
S u o m e n geopoliittisen a s e <br />
m an, s e k ä m ahdollisu u te n sa ja vaike<br />
u te n sa e u ro o p p a la ise n eläm isen<br />
poh joisilla äärirajoilla. H än siirsi<br />
tänne perinnettä tuntem attom asta<br />
e u ra a sia la ise sta a lkukod istaan se kä<br />
o m a p e rä ise n kielensä yhdistävän,<br />
m utta y m p ä ristö ssä ä n y k sin äise ksi<br />
jättävän e rikoisu u d e n ja kuljetti<br />
m u ka n aan b io lo gise n om alaatuisu<br />
u te n sa perustan. T ä s s ä on o le n <br />
n ainen o s a S u o m e n ole m a ssa o lo n<br />
pohjaa.<br />
S u o m e n kirjoitettu historia on<br />
nuori — nuorem pi kuin S u o m e n<br />
van hin kataja. Itsenäisyytem m e ei<br />
o le e d e s ihm isiän m ittainen. S e on<br />
ollut kuten ka ikkien k a nso jen n u o <br />
ruus, täyn nä kärsim ystä, voim ainponnistusta,<br />
uhm aa ja huim apäisyyttä,<br />
mutta siihen ovat sisältyneet<br />
m yö s ko k o S u o m e n historian kirkkaim<br />
m at hetket. Itsenäisyyden taustana<br />
on m onien nero kka iden s u o <br />
m alaisten m iesten eläm äntyö ja<br />
m einen tällainen vaali pidettiin<br />
v u o n n a 1926. K u nnallisla in m uutokse<br />
lla siirrettiin ka u p u n g in hallinto<br />
ka u punginhallitukselle vuoden 1927<br />
alusta lukien, josta lähtien ku n n a n <br />
valtuusto on valinnut porm estarin,<br />
neuvosm iehet ja m aistraatinsihteerin.<br />
M aistraatin jäsenten valitsem i<br />
nen edustaa m aam m e vanhinta<br />
ka nsa nvalta ista valitsem istapaa.<br />
Kun m aistraatti tarvitsi m yös<br />
p alkkansa, se n p a lk k a u s järjestyi<br />
siten, että k u n in g a s luovutti sille<br />
lu ku isia palkkatiloja, joista tiloista<br />
sittemm in on m uodostunut ka u p u n <br />
gin m aao m a isu u d e n perusta. Tällaisia<br />
alueita on mm. R u issa lo n alue.<br />
V a rsin a ista m aistraattia ko sk evaa<br />
lain sää d än tö ä ei ole ollut olem assa,<br />
vaa n se on aina varsin vap aasti<br />
saattanut m u o d o staa a sio id e n käsittelym<br />
enettelyn. O sa k si juuri tästä<br />
on ollut se u rau k se n a , että m aistraatti<br />
on saattanut viim eiset v u o sikym<br />
m enetkin toim ia sa m a lla varsin<br />
vaatim attom alla henkilökunnalla,<br />
v aikka kau p u n k i on a suka sluvultaan<br />
ja alueeltaan parin viim e vuosikym <br />
m enen a ika n a lä h e s kaksin k e rta istunut<br />
ja käsiteltävien a sio id e n m äärä<br />
ainakin sa m a s s a su hte essa.<br />
ko k o ka n sa n valm eutum inen käyttäm<br />
ään hyväksi historian tarjoam aa<br />
m ahdollisuutta. Tä m ä n m ahdollisu<br />
u d e n toteutti 60 vuotta sitten<br />
annettu Su o m e n itsenäisyysjulistus,<br />
jonka ensim m äinen allekirjoittaja<br />
oli silloisen m eihin ko hdistuneen<br />
laittom uuden ja so rron vastarinnan<br />
sym boli P. E. Svinhufvud. K un vuoden<br />
vaihteen tienoilla saatiin useiden<br />
ulkovaltojen tunnustu s itsenäisyydelle,<br />
oli Su o m i o le m a ssa m yös<br />
kansainvälisesti. Mutta m illainen<br />
Suom i! T ä yn n ä synnytysvaikeuksia,<br />
eripuraisuutta ja vieraan m aan so -<br />
K e sk e isin ä a sio in a m aistraatissa<br />
ovat viim e vuosin a olleet rakennusasiat<br />
ka ikkine niihin liittyvine asiako<br />
kon aisu u k sin e e n . U losottoasiat<br />
m uodostavat varsin su u re n a s ia <br />
ryhmän, sa m o in julkisen notaarin<br />
tehtävät, liikenneasiat, järjestysasiat,<br />
erinäiset rekisteriasiat kuten kaupparekisteri-<br />
ja yhdistysrekisteriasiat,<br />
ka avoitusalueiden jakolain m ukaiset<br />
asiat se k ä kuulutukset ja vihkim iset<br />
ja alusrekisteriasiat. Käsiteltyjen<br />
asioitten m äärä on ollut viim e<br />
vu o n n a noin 21.000 kpl. Maistraatti<br />
toimii lisäksi rakennustarkastu sviraston<br />
ja kaupunginvo utien virastojen<br />
esim ie h e n ä ja syyttäjienkin jonkinlaisena<br />
hallinn ollisena esim iehenä.<br />
K uluvan vuoden huhtikuun 1 päivän<br />
ä m aistraatti siirtyy valtiolle, jolloin<br />
sa m a lla m aistraatin tehtäväkentä<br />
ssä tapahtuu m uutoksia. Enn en<br />
m uuta rakennusasioitten siirtäm inen<br />
kunnallisen rakennusla uta kunnan<br />
tehtäväksi muuttaa m aistraatin<br />
luonnetta. O n k o tuollainen m uutos<br />
ollut tarpeellinen ja o n k o se edes<br />
ka nsa nvalta isem pik aan kuin m aistraatin<br />
menettely, jonka jäsenet nekin<br />
ovat valtuuston valitsemia, jää<br />
tulevaisuude n arvosteltavaksi.<br />
taväen miehittämä. K u n v a p a u ss o <br />
taan liittyi su om ala isen sota toista<br />
su om ala ista vastaan, tuli tästä vaikein<br />
ka nsa kuntaa ko sk a a n ko h d a n <br />
nut koettelem us.<br />
T ä stä historian ko hdasta Su o m e n<br />
ka n sa n eheyttäm inen on ollut jokaisen<br />
suuren su o m a la ise n tärkein<br />
tehtävä, mutta tie on ollut pitkä.<br />
Ta sava llan e nsim m äisen presidentin,<br />
K. J. Ståhlb ergin koko<br />
lainlaatijan työ on täm än tavoitteen<br />
ilm aisua lakikielellä. T ä hän p o n n istelivat<br />
jäyhät su om ala iset talonpoikaispresidentit<br />
ja täm ä ajatus<br />
oli kiteytynyt so d a n ankarien päivien<br />
johtajien olem ukseen. Tänä<br />
päivänä valtioneuvosto lask ee se p <br />
p ele e n sä kunnioittam aan näiden<br />
S u o m e n historian suurm iesten<br />
m uistoa.<br />
K un E u ro o p an palo taas syttyi<br />
S u o m e n noin 20-vuotisessa nuo ruudessa,<br />
oli itsenäisyyden aikainen<br />
kehitys voim akkaasti m uka na S u o <br />
men kohtalossa. H istorian tutkim ukse<br />
n antam an tiedon lisäksi on S u o <br />
m en m iehellä lupa näh dä tapahtum<br />
ien kulku om an k o ke m u kse n sa<br />
va ra ssa : Silloin rom ahti u sk o pienen<br />
oikeuteen, kansojen yhteiseen<br />
vastuuseen, so p im u k siin Ja ka n sa in <br />
väliseen moraaliin.<br />
Tilanne void aa n n äh dä m yös<br />
luonnontutkijan silmällä. Su o m a la i<br />
sen ole m a ssa o lo n taistelunasenne<br />
oli erä m a a ssa ka svan een valtava<br />
Saattaa olla, että m uutokset johtavat<br />
m aistraattien lakkauttam iseen.<br />
Puolueettom astikin arvostellen voidaan<br />
sanoa, että maistraatti on s u o <br />
rittanut se n ratkaistavaksi uskotut<br />
tehtävät hyvin ja nopeasti. K u n nykyään<br />
tuntuu olevan p yrkim ykse nä<br />
säilyttää vanhaa, tällaiseen vanhaan<br />
tulisi kuulua m yöskin se llaiset laitokset,<br />
jotka edustavat m aam m e<br />
vanhinta virkaperinnettä. Ilm an perinteitä<br />
ei luoda kestävää ja p y syvää<br />
yhteiskuntaa, ja nuo perinteet<br />
ovat m uuta kuin tyhjät ja kylmät<br />
rakennukset.<br />
K a tso e ssa n i työhuoneeni seinällä<br />
olevien kahdentoista edeltäjäni kuvia,<br />
niiden vie re ssä olevaa taulua,<br />
jo ssa ovat ka hdenkym m e nenka hden<br />
edeltäjäni nim ikirjoitukset vu o <br />
desta 1685 lukien, pöytäni takana<br />
olevaa alkup eräistä E n g e lin laatim<br />
aa a se m akaa vaa vuodelta 1823<br />
keisarin nim ikirjoituksineen se kä<br />
ka u p u n g in virastojen kauneinta<br />
kalustoa, tunnen jonkinkaltaista<br />
ka ih oa ja syyllisyydentunnettakin<br />
siitä, että m inun virkakauteni, tuo<br />
noin 700 vuotta kestänyt yh tä jaksoinen<br />
virastotyö on lä h e n e m ä ssä loppuaan.<br />
□<br />
luonnonvoim a, joka ilm enee vain<br />
varm alta näyttävän tuhon edessä.<br />
S e ryöstää ylivoimalta o sa n sen<br />
voim asta ja tasoittaa o lem assaolon<br />
taistelua pienen, tuhon alaiseksi<br />
tuom itun hyväksi. K u n ulkop uolise<br />
n a tukena oli vain kansainliiton<br />
virallinen myötätunto, oli su om ala i<br />
sen a in oana tukena toinen su o m a <br />
lainen. K a n sa taisteli yksin, mutta<br />
ka nsa laise t yhdessä.<br />
En n e n kuin ko ko toinen m aailm<br />
ansota oli kulkenut E uro opan yli,<br />
oli kansojen suhteiden asetelm a<br />
m uuttunut pienen ka nsa n kannalta<br />
tarkasteltuna m onitulkinnaiseksi.<br />
Ainoa varm a onkin: K un kaikki oli<br />
ohi, Su o m i eli vaikka runneltuna.<br />
Taistelun tauottua itsenäisyys ostettiin<br />
vielä kovalla su om alaisella<br />
työllä, joka toteutti sota korva uksen<br />
suorituksen, erään m aailm anhistorian<br />
suurim m ista. Sa m a lla ratkaistiin<br />
m yös suuri pakolaisongelm a,<br />
joka ratkaisu tänäpäivänä kelpaisi<br />
m alliksi e rä issä m aailm an vaike uksissa.<br />
H istoria testaa m ennyttä tällä<br />
päivällä. M itä todellisia eri vaihtoehtoja<br />
sillä on, em m e ko sk aan sa a<br />
tietää.<br />
Su o m i oli ko ko ka n sa n p o n n istuksin<br />
antanut uudelle ajalle ja uusille<br />
m iehille tilaisuuden käyttää<br />
uuden aika kauden antam ia m ahd<br />
o llisu u k sia säilyttää Su o m e n itsenäisyys.<br />
Uu si m aailm a su oko ot<br />
heille tänään helpom m at keinot<br />
kuin ne, jotka jäätävän kylm ä E u <br />
roo ppa tarjosi edellisen polven<br />
nuorille.<br />
M enneet kovat päivät on historian<br />
am m attim iesten avulla järjestetty<br />
ko kon aisuude ksi. Siin ä on<br />
paljon opiksi tälle ajalle. Historiasta<br />
on m yös tullut valtava arsenaali,<br />
josta sa a d a a n lyöm äaseita käytettäväksi<br />
k e sk in ä ise ssä so d a ssa , m yös<br />
niitä vastaan, jotka eivät enää voi<br />
puolustautua, tai niiden nostam i<br />
seksi, jotka tätä nostam ista tarvitsevat.<br />
T äm ä on tasavaltam m e kulttuurin<br />
nuoruuteen kuuluva ilmiö.<br />
O n kuitenkin terveem pää etsiä h istorian<br />
loputtom ista varastoista sitä<br />
m yönteistä ja arvokasta, jota S u o <br />
m en k a n sa on tuottanut.<br />
Kaikilla aloilla on kehitys ollut<br />
nopeinta juuri Su o m e n itsenäisyyden<br />
aikana. Iso isä n aikaisesta<br />
taksvärkkipäivästä on pitkä matka<br />
5-päiväiseen työviikkoon. O ppivelvollisuus<br />
ja korkeakouluopetukse<br />
n ulottum inen eräm aatölleihin ja<br />
Portsan laitakaupunkiin ovat antaneet<br />
Su o m e lle ensi kerran m ahd<br />
ollisuuden käyttää ko ko kansan<br />
valtavia henkisiä voim avaroja.<br />
Entä m aailm an julkinen kuva<br />
S u o m e sta ? Y K :n tilasto issa kuulum<br />
m e m aailm an kehittyneisiin ja<br />
rikkaisiin valtioihin, joilla on v a s <br />
tuuta alikehittyneistä. O lem m e<br />
U N E S C O :n ja m uiden Y K :n alajärjestöjen<br />
p iirissä paljon käytetty<br />
voima. S a n a n v a p a u s on itsestään<br />
se lvä a s ia eikä Am nesty Internationalella<br />
ole m itään tekem istä m aassam<br />
m e. V a ikk a kolm ikolla Nurm i-<br />
Sib e liu s-T a lviso ta on edelleen<br />
m aailm an van hem m an polven k e s<br />
k u u d e ssa Su o m e n luonnehtija-asem<br />
a ja M annerheim illa ja K e k k o <br />
se lla vahva sijansa, tulee ka nsa n<br />
ko kon aisku va erilaisen ka n sa in <br />
välisen osallistum isen välityksellä<br />
yhä m erkittäväm m äksi nuorem m an<br />
m aailm an keskuu dessa.<br />
Täm än kuvan m u o d o sta m ise ssa<br />
ovat m ukana kyntöm estari, m äkihyppääjä,<br />
ksylitolin keksijä, viulunsoittaja<br />
ja suom ala in en asetakki<br />
Siinain eräm aassa. O lem m e sijoittuneet.<br />
M eidän vaikeutem m e on<br />
siinä, että em m e ole huom anneet<br />
tätä. Meillä on historiam m e nuo ru u <br />
den kierouttam ina taipum usta väheksyä<br />
su om alaista ja ihailla su uria<br />
ja mahtavia. P ienuus on kuitenkin<br />
vain ka nsa n rasite, ei häpeä. Syr-<br />
TURKU-SEURA,<br />
Å BO-SAMFUNDET r.y<br />
Toim innanjohtaja<br />
V erksam hetsledare<br />
Ilmari Rinne<br />
Tasku lan tie — T a sku la-<br />
vägen 1 G 116<br />
20300 Turku — Å b o 30<br />
Puh. — Tel. 382 596<br />
Talou spää llikkö - Ekonom ichef<br />
Ulla Eura<br />
Kristiinankatu — Kristinegatan<br />
10 A 15<br />
20100 Turku — Å b o 10<br />
Puh. — Tel. 24 992<br />
S v e n sk sp rå k ig sekreterare -<br />
Ruotsinkielinen sihteeri<br />
Erik B ergh<br />
Svartm unkegränd —<br />
M ustainveljestenkuja 2 A<br />
20100 Å b o — T urku 10<br />
Tel. — Puh. 13 030<br />
Postisiirtotili - Postgiro<br />
T U 32 300-4<br />
Turun väkiluku<br />
164.724 henkeä<br />
T ila stok esku kse n antam ien ennakkotietojen<br />
m ukaan Turun m aass<br />
a asuvan väestön m äärä oli vu o <br />
den 1977 päättyessä 164 724 henkeä.<br />
K aupungin väkiluku kasvoi<br />
vuoden aika na 204 hengellä.<br />
Turkuun muutti vuoden aikana<br />
6 250 henkeä ja ka upung ista muutti<br />
p ois 6 943 henkeä, joten kaupungin<br />
m uuttotappio oli 693 henkeä. U lkom<br />
aille m uuttaneiden enem m yys<br />
ulkom ailta T urkuun m uuttaneisiin<br />
nähden oli 560 henkeä. V u od e n aikana<br />
T u ru ssa syntyneitä oli 2 505<br />
ja kuolleita 1 608. Syntyneiden<br />
enem m yys oli siis 897 henkeä. n<br />
jäisyytem m e ja väh älu kuisuu tem m e<br />
voim m e kääntää voitoksikin ylikansoitetun<br />
Eu ro o p a n ym päristö vaikeu<br />
ksissa.<br />
O len vakuuttunut siitä, että itse<br />
m m e arvostam in en ja toisten<br />
kansojen kunnioittam inen ovat y h <br />
teistoim innan ain oa terve perusta.<br />
J o k a neljäs v u o si m e su o m a la ise t<br />
kuitenkin näytäm m e, että m eillä on<br />
kyky innostua, jo p a riehaantua kun<br />
me huu dam m e eläköötä su om ala i<br />
sille Olympia-voittajille. M eillä olisi<br />
kuitenkin paljon u seam m in in n o s<br />
tum isen aihetta, jo s tietäisim m e<br />
kuinka kovan työn taka na on jokainen<br />
onnistunut ka u p p a <br />
so p im u s tai ku inka paljon taustahistoriaa<br />
on jok aisella pienellä m e<br />
nestyksellä ka n sa in vä lise n politiikan<br />
p iirissä tai jo s ym m ärtäisim m e<br />
mitä m erkitsee se, että m eillä on<br />
m aailm anennätys la p siku olleisuu d en<br />
torjunnassa.<br />
H enkilöko htaisesta k o k e m u k se s<br />
tam m e ja historian o p e tuksesta<br />
huolim atta m eidän on tänä päivänä<br />
taas uskottava ka n sa in vä lise e n y h <br />
teistoim intaan, k a n sa in vä lise e n m o<br />
raaliin ja jopa pienten oikeuteen:<br />
täytyyhän ihm isku n n an kehittyä! T ä <br />
hän liittyy kuitenkin se ehdoton realismi,<br />
että pientä kuullaan vain,<br />
jos sillä on om an pienuutensa<br />
turvana yhtenäinen kansa. M e p u o <br />
lustam m e m aailm an k o k o n a isu u <br />
d e s sa pientä arvoa, mutta meille<br />
itsellem m e su urin ta m ahdollista,<br />
ole m assaolo am m e ka nsa na. S u o <br />
m en hyväksi ei m aailm an k o venev<br />
a s sa ole m a ssa o lo n taistelu ssa<br />
ku kaan vieras uhraa mitään.<br />
M is s ä ovat täm än hetken vaike u <br />
det kansalla, joka m aailm antilast<br />
o issa on h u ip u lla ? S e n rikkinäisyyd<br />
e s sä ja y le ise s sä o m a narvontunnon,<br />
rohkeuden tai tiedon puutteessa.<br />
O n uskallettava sa n o a<br />
ääneen se totuus, että olem m e m a<br />
teriaalisesti sillä tasolla, jota m a a <br />
ilman ke sk im ä ä rä ise ssä t a so ss a on<br />
pidettävä ylellisyytenä. Nyt su o m a <br />
lainen tarvitsee luottam usta d e m o <br />
kratiansa toim intakykyyn, toinen<br />
toisiin sa ja itse v a litse m a a n sa e s i<br />
valtaan. Liian harvoin m uistetaan,<br />
että lä h ihistoriassa on näyttöä se l<br />
laisen luottam uksen ku u lu m ise sta<br />
su o m a la ise e n olem ukseen. S e n v a <br />
ra ssa Su o m i voi vieläkin lisätä k a n <br />
sa la isten eläm isen arvoa ja om intakeista<br />
su om ala ista kulttuuriaan<br />
D em okratia edellyttää yksityisten<br />
kansa laisten aktiivista ja rehellistä<br />
pyrkim ystä siihen, että jokainen<br />
lähim m äinen v o isi tuntea täm än<br />
ihanan S u o m e n m a a n o m aksi isä n -<br />
m aakseen sa n a n a id o s sa ja syvällis<br />
e s s ä m ielessä.<br />
T ä m ä S u o m e n p eruskallio n m uutam<br />
an m iljardin vu o d e n v a n h a kivenjärkäle<br />
s e is o o Sa m p p a lin n a n -<br />
m äen rinteessä sa n o m a s sa niille,<br />
jotka sitä kuulevat: yhtenäistä k a n <br />
sa a ei m urra m ikään. Ilahduttakoon<br />
se v a rsin a issu o m a la ista A ura nrannan<br />
kulkijaa leppeänä k e sä ise n ä iltana<br />
kultarinnan la u la e ssa tuom i-<br />
p e n sa iko ssa . K a a m o k se n pim eim -<br />
p än ä m yrskyp ä ivä nä on toivoa niin<br />
kauan kuin itsenäisyyden kivi se i<br />
so o A u ra n rannalla.
Professori<br />
U N TO SALO:<br />
Kulttuurisuojelu<br />
ympäristönsuojelun osana<br />
K<br />
un me puhum m e ym päristön<br />
suojelem isesta, puhum m e luonnon<br />
suojelem isesta, m utta ei vain<br />
koskem attom an luonnon, vaan myös<br />
sen luonnon, jo h o n ihm inen on painanut<br />
jä lk e n s ä ; kokonaisuutena tämä<br />
alue on m onin p aikoin m aapallo<br />
lla laajem pi kuin koskem attom an<br />
luonnon alue, jo te n sitä koskeva<br />
s u o je lu on m ito ilta a n g lobaalista,<br />
koko m aapallon käsittävää. Sitä<br />
koskevaa suoje lu a voidaan n im ittää<br />
ku lttu u risu o je lu ksi.<br />
Koko k u lttu u ri on kolle ktiivista ,<br />
ihm isyh te isö issä syntynyttä, m utta<br />
sam alla in d ivid u a listista , s illä k u lttu<br />
u ria luovat ja säilyttä vät yhteisön<br />
jä senet m onim utkaisessa syyn ja<br />
vaiku tu ksen verkostossa. K u lttu u riin<br />
sisältyy tie ty s ti h is to ria llis e n ajan<br />
kehitys, e nintään n. viid e n v u o situ <br />
hannen m ittainen ja kso, m utta paljo<br />
n m erkittäväm pänä se vu o sim iljo<br />
o n a n m itta in e n tai vielä p item pi<br />
aika, jo n k a ihm inen on kulttu u ria<br />
luovana elänyt ennen k irjo ite tu n<br />
sanan kautta; on ilm eistä, että se<br />
on anta n u t o lennaisen suunnan ja<br />
p u itte e t koko k u lttu u rille . Luultavasti<br />
m eidän ajatte lu m m e ja ta ju n ta m <br />
me s is ä llö t ovat valta o silta a n histo<br />
ria n ta k a is ta perintöä, vaikkem m e<br />
kykenekään tu o ta sisä istä ko konaisuutta<br />
a ja llis iin k e rro ksiin jäse n te -<br />
lem ään. Syy- ja vaikutussuhteiden<br />
ja tkuvuuden vuoksi voim m e sanoa,<br />
e ttä k u lttu u ri on ihm isen luom aa,<br />
m utta m yös, e ttä ihm in e n on k u lttu<br />
u rin kasvattam a.<br />
E ngla n tila isen a rk e o lo g i G ordon<br />
C hilden ajatu ksen m ukaan ku lttu u ri<br />
o lis i ih m iselle la jin o m a in e n väline<br />
olem assaolo ta iste lu ssa, sam aan tapaan<br />
kuin kissalle kynnet ta i perh o <br />
selle suoja väri. C h ild e n ajatus on<br />
nerokas, m utta lisä tkä ä m m e : vain<br />
T u rku-seuran esitelmäsarja<br />
■ Turku-seura, Turun suom enkielinen työväenopisto<br />
ja Varsinais-Suom en Luonnonsuojeluyhdistys<br />
järjestivät yhteistoim innassa työväenopiston<br />
luentosalissa esitelm äsarjan helm<br />
ikuun m aanantai-iltoina. Prof. Unto Salo esitelm<br />
öi 6. 2. 78 aiheesta ” Kulttuurinsuojelu ym <br />
päristönsuojelun osana”, fil.tri Kyösti Jum ppanen<br />
13. 2. 78 aiheesta ”Turun m erialueen<br />
kuorm itus ja tila ” sekä apul.prof. Erkki Leppäkoski<br />
aiheesta ”Vesiensuojelu Lounais-Suom<br />
essa”, 20. 2. 78 apul.prof. Rauno Tenovuo<br />
nerokas. S illä nykyisessäkään tila n <br />
teessa ei voi väittää, että kulttu u ri<br />
o lisi kääntynyt pelkästään m uuta<br />
luontoa vastaan; siihen näet sisältyy<br />
runsaasti m yös luontoa rikastu t<br />
tavia toim intoja.<br />
K u lttu u riin sisältyy m yös luontoa,<br />
jo p a k u lttu u ria itseään uhkaavia to i<br />
m intoja. Kun s iis puhum m e ku lttu<br />
u rin suojelusta, puhum m e ku lttu u <br />
rin suoje lu sta k u lttu u ria vastaan.<br />
Paradoksi osoittaa, että kyseessä<br />
on sisäinen ristiriita . K u lttu u ri on<br />
ris tiriita is te n voim ien paineessa kasvava<br />
ilm iö , jo n k a tie tyt tendenssit<br />
voivat a iheuttaa haita llisia , jo p a<br />
vaara llisia seurauksia. E n g la n tila i<br />
sen h is to ria n filo s o fin A rnold Toynbeen<br />
m ukaan k u lttu u ri voi kasvaa,<br />
m ikä li sitä yllä pitävät yh te isöt kykenevät<br />
positiivisesti ratkaisem aan<br />
toinen toisensa jä lkeen syntyvät ongelm<br />
at ja k riis itiia t, ja täm än päivän<br />
kriiseih in kuuluu ym päristön tu rm e l<br />
tum iseen kohdistuva uhka. Sen perim<br />
m äisenä aiheena ovat väestönkasvu<br />
ja pyrkim ys e lintason nostam<br />
iseen; kun ku m p ikin näistä johtuu<br />
eläm ää ja k u lttu u ria y llä pitävistä<br />
voim ista, ei ratkaisu voi olla helppo<br />
e ikä ä k illin e n ; k u lttu u rin on itse<br />
luotava o ikeat to im in ta ta vat ja sopivat<br />
kanavat. K aupungistum inen ja<br />
te o llistu m in e n ovat o lle e t näiden<br />
p robleem ien rakenneratkaisuja, m utta<br />
ovat o soitta u tu n e e t ke in o iksi, jo illa<br />
on ra jo itu ksensa ja vaaransa.<br />
M utta kaupungeilla on hintansa.<br />
Täm ä vuosisata, jo k a on nähnyt<br />
m iljo o n a kaupunkie n synnyn, on<br />
m yös saanut kouraantuntuvasti kokea,<br />
että kaupungeilla on ihm iseen<br />
m yös hyvin negatiiviset vaikutukset,<br />
m ikä li ne kasvavat niin suuriksi, että<br />
kosketus varsinaiseen luontoon<br />
katoaa tai jä ä liian p ie n e ksi: ih m i-<br />
aiheesta ”Luonnonsuojelualueet, ajankohtaista<br />
perustamisesta ja tarpeista” sekä 27. 2. 78<br />
dosentti Sakari Hinneri aiheesta ” Ilm ansuojeluongelmia<br />
Turun ym päristössä”. Varsinais-<br />
Suomen Luonnonsuojeluyhdistys esitti aiheeseen<br />
liittyviä diakuvia ja film ejä.<br />
Lehtemme tässä numerossa julkaistaan lyhennelm<br />
ät Salon, Jumppasen ja Tenovuon<br />
esitelmistä sekä lehtem me seuraavassa num e<br />
rossa Leppäkosken ja Hinnerin esitelmistä.<br />
Unto Salo<br />
sen luonnossa viettäm ä vu o sim iljo<br />
o n a elää k u lttu u rissa jatkuvana<br />
tarpeena kokea luontoa läheisesti,<br />
tarpeena h engittää puhdasta ilm aa<br />
ja tarpeena elää riittävän hiljaisessa<br />
ym päristössä. On sitä paitsi ilm e istä,<br />
että ihm isen m a h dollisuus so l<br />
m ia sosiaalisia kontakteja on varsin<br />
ra ja llin e n ja että tuon rajan y littä <br />
m inen, m ihin kaupunkim iljöössä<br />
helposti joudutaan, a iheuttaa m o<br />
nenlaisia negatiivire a ktio ita .<br />
K u lttu u rim iljö itä voidaan "s u o je l<br />
la " ainakin kolm e lla tavalla. Ensinnäkin<br />
ne m uutokset, jo tk a ovat<br />
välttäm ättöm iä, esim . su u re t rakennustyöt<br />
tai pienistä osista koostuva,<br />
m utta laajo ih in kokonaisuuksiin<br />
päätyvä rakentam inen, voidaan<br />
suunnitella niin, että ne m a h d o llisim<br />
m an vähän rikkovat rake n n e tta <br />
van ym päristö n este e ttisiä ja histo<br />
ria llis ia arvoja. V ieläpä enem m än:<br />
uutta rakentam alla voidaan luoda<br />
uusia este e ttisiä ja m uita kva lite e t<br />
teja, sellaisia, jo tk a eivät vain sopeudu<br />
jo ole viin , vaan pyrkivät n iitä<br />
parantam aan. Uuden rakentam inen<br />
on erityisen o n g e lm a llista tih e ä sti<br />
ra kennetu illa alueilla, e rito te n , jos<br />
ne sisältävät vanhoja, k u lttu u rih is <br />
to ria llis e s ti a rvokkaita rakennuksia<br />
ja m iljö itä . N äin on laita m yös T u <br />
russa, ja Suom en olo issa erityisesti<br />
ju u ri täällä, kuten hyvin tiedäm m e.<br />
M utta ongelm ana se on m uuallakin,<br />
jo p a m aaseudun taajam issa, jo id e n<br />
o salta joutu u kysym ään, onko asia<br />
harkittu loppuun, kun pieniinkin<br />
k irko n kyliin on rakennettu kerrostaloja,<br />
vaikkei tonttim aasta luulisi<br />
olevan puutetta.<br />
T oiseksi: m ikäli kulttu u riym p ä ristö<br />
ih in sisältyy sella isia te kijö itä , jo t<br />
ka ovat om ansa sitä turm elem aan,<br />
n iitä olisi pyrittävä poistam aan.<br />
V arsinaista h äiriön aiheuttajaa ei<br />
kuitenkaan useinkaan voida hävittää,<br />
olkoonpa kyseessä vaikka ym <br />
p ä ristöönsä sopim attom alta tuntuva<br />
rakennus. M utta se voidaan usein<br />
ym päristöä h oitam alla ikään kuin<br />
sulauttaa m iljööseensä, jo llo in soraäänestäkin<br />
voi tu lla m usiikin osa.<br />
Jo ta kin tä lla is ta lienee tarkoittanut<br />
se tu tkija , jo ka eräässä suoje lu ju l-<br />
kaisussa m ainitsee N oorm arkun<br />
keskustan koostuvan tyylillisesti<br />
epäyhtenäisistä osista, m utta silti<br />
m uodostavan "h arm oonisen kokonaisu<br />
u d e n ". On ilm eistä, että useat<br />
uudet kaupunginosat ilm eeltään<br />
pehm enevät, kun puut ovat niissä<br />
kasvaneet täyteen m ittaansa; uudet<br />
tie t on m eillä jo opittu m uotoilemaan<br />
m aastoon so piviksi. Erinom aisena<br />
esim e rkkin ä turm ellun ym päristön<br />
hienosta hyväksikäytöstä<br />
m eillä on täällä Turussa Pyhän Ristin<br />
kappelin ym päristö. Luonto kykenee<br />
usein lääkitsem ään kulttuurim<br />
iljö ö n e päedulliset m uutokset,<br />
m utta kun se tarvitsee siihen aikaa,<br />
ihm isen tu lis i sitä om alla to im in n a l<br />
laan auttaa. T ä llaisia te k ijö itä ovat<br />
mm. eräät teollisu u s- ja liikennep<br />
rosessit, ehkä ei tosin täällä S uomessa,<br />
ainakaan kovin suuressa<br />
m äärin, m utta kyllä eteläm pänä.<br />
Eräs h isto ria llisesti arvokkaiden<br />
m iljö id e n säilyttäm iskeino, ja sellaisena<br />
ilm eisen hyvä, on o llu t m iljö i<br />
den saneeraus, niin että n iiden rakennukset<br />
yhä palvelevat yhteiskuntaa,<br />
vaikka itse m iljö ö säilytetään<br />
suuressa m äärin ennallaan. T ällaiset<br />
saneeraustoim et on ulotettu<br />
Suom essa ja m uissa P ohjoism aissa<br />
m yös viim e vuosisadalta peräisin<br />
o le viin tai m yöhem piinkin "p u u ka u <br />
p u n k e ih in ", jo id e n m iljööarvo on<br />
alettu riittävässä m äärin ym m ärtää<br />
vasta tällä ja edellisellä vuosikym <br />
m enellä; taistelu Käpylästä oli tältä<br />
kannalta varsin m erkittävä. Vanha<br />
Rauma, vanha Naantali, Turun Portsa<br />
ja vanha Porvoo ovat Käpylän<br />
o h e lla a rvokkaita saavutuksia kaup<br />
unkien o sam iljöiden suojelun kannalta.<br />
K u lttu u rim iljö id e n suojelijat<br />
ovat saaneet m erkittävän tuen siitä<br />
tosiseikasta, että Suom essa on v ilkkaan<br />
rakentam isen aikana suorastaan<br />
tu h la ttu vanhaa, korjauskelp<br />
oista rakennuskantaa, jo ka m iljö ö -<br />
a rvojen lisäksi edustaa suurta kansanta<br />
lo u d e llista pääom aa. Nykyinen<br />
lam a on kovakouraisella tavalla<br />
osoitta n u t, että asuntojen rakentamiseen<br />
voidaan kansantulosta tasapain<br />
o isella tavalla käyttää vain tie t<br />
ty osa, m inkä vuoksi vanhan rakennuskannan<br />
käyttökelpoisena säilyttäm<br />
inen on varsin m erkittävä seikka.<br />
K u lttu u rim iljö id e n suojelun kannalta<br />
nykyinen lam a m erkitsee tie <br />
tyn la ista hengähdysaikaa, suurim <br />
man paineen alenem ista, ja jo s se<br />
jo h ta a vanhan rakennuskannan vo i<br />
m akkaam paan saneeraukseen kuin<br />
tähän asti on tapahtunut, s illä on<br />
tä ltä kannalta p o sitiivisia kin seurauksia.<br />
Kyseessä eivät tie tysti ole<br />
yksinom aan kaupunkien rakennukset,<br />
vaan myös suuria k u lttu u ria r<br />
voja om aava taajam ien ja m aaseudun<br />
rakennuskanta.<br />
K olm antena ku lttu u rim iljö ö n suojelun<br />
keinona on valtio n harjoittam a<br />
suoje lu p o litiikka. Se koostuu rakentam<br />
iselle ja m aankäytölle annetuista<br />
yle isistä puitteista, jo issa m iljöönsu<br />
o je lu otetaan eräänä kriteerinä<br />
huom ioon ja jo is ta säädetään<br />
esim erkiksi rakentam ista ja kaavoitusta<br />
koskevissa laeissa. K u lttu u rim<br />
iljö id e n s u o je lija t eivät o le näihin<br />
lakeihin tyytyväisiä, m utta toisaalta<br />
on huom attava, että rakentam iseen<br />
liittyy yhteiskunnan kannalta m uita<br />
elin tä rkeitä intressejä, jo tk a voivat<br />
olla — ja usein ovat — ristiriidassa<br />
suojelun tavoitteiden kanssa, joten<br />
kyseistä lainsäädäntöä voidaan tuskin<br />
koskaan saada sellaiseksi kuin<br />
suoje lija t haluavat; on ilm eistä, että<br />
kussakin tapauksessa täytyy e rikseen<br />
ratkaista eri intressien keskinäinen<br />
paino.<br />
Valtion itselleen otta m iin antikvaarisiin<br />
velvoitteisiin sisältyy kulttu<br />
u rih isto ria llise sti m erkittävien rakennusten,<br />
rakennusryhm ien tai<br />
jonku n laajem pien m iljö id e n suojelu<br />
ja entistäm inen sekä kiinteiden<br />
m uinaisjäännösten rauhoittam inen.<br />
V altion antikvaariset velvoitteet<br />
kohdistuvat lähinnä sen itsensä<br />
om istam iin k u lttu u rih isto ria llisiin rakennuksiin,<br />
mm. keskiaikaisiin lin <br />
noihin sekä m yöhem piin karta n o i<br />
hin, joiden restaurointiin on sodanjä<br />
lkeisistä vuosista lähtien suunnattu<br />
m elkoisesti varoja. Tämä to im inta<br />
sai alkunsa Turun linnan keskiaikaisen<br />
osan tunnustusta saaneesta entistäm<br />
isestä ja on ja tku n u t sen jä l<br />
keen H äm eenlinnassa ja O la vin lin <br />
nassa sekä eräissä rauniolinnoissa<br />
ja linnakkeissa; parhaillaan on menossa<br />
Turun linnan esilinnan kunnostus<br />
ja entistäm inen. Vanhastaan<br />
ovat sam anlaisen toim innan kohteena<br />
olleet seurakuntien om istam at<br />
keskiaikaiset tai m yöhem m ät kirkot,<br />
jo id e n entistäm istä v a ltio on huom<br />
attavasti tukenut; sen tuloksia<br />
voim m e tietyllä ylpeydellä todeta<br />
V arsinais-Suom essa useitakin, mm.<br />
Naantalin luosta rikirkon, Liedon tai<br />
Sauvon kirkon, jo ita kin lähim piä<br />
m ainitakseni. Ja parhaillaan on<br />
menossa kaikkein tärkein entistäm<br />
istyö, T urun tu om iokirkon.<br />
M utta valtion ja seurakuntien<br />
om istam at k u lttu u rih isto ria llisesti<br />
m erkittävät rakennukset ovat vain<br />
pieni osa kokonaisuudesta; o lko o n <br />
kin, että niih in sisältyvät k u lttu u rihistoriallisesti<br />
kaikkein m erkittävim <br />
mät rakennukset. T ä llaisia rakennuksia<br />
on huom attavasti m yös kuntien<br />
om istuksessa, m ikä ei ole kovin<br />
suuri ongelm a, s illä kunnat ovat<br />
vapaaehtoisesti om aksuneet itse l<br />
leen tie ttyjä ku lttu u risuoje lu n velvotteita.<br />
M utta todellisen ongelm an<br />
m uodostavat yksityisom istuksessa<br />
olevat rakennukset: niiden om istajat<br />
MYLLY<br />
M ylly v a n h a k iv irik k o ,<br />
v a ije rie n v a n ki,<br />
u h m a a a ik a a , u s k a lik k o ,<br />
h a rtio illa h a n k i.<br />
V u o s i v a ih tu u , m yllyn lu o n a<br />
ta a s on ju h la n tu n tu ,<br />
a a m u h e tk e n ä ku n tu o n a<br />
vä is ty y h u u rte e n h u n tu .<br />
S u m u p ilv e e n m y lly piirtyy,<br />
u u tta vu o tta k o h ti<br />
k a h littu n a ku n ta a s siirtyy,<br />
to iv o a n o in to h ti,<br />
e ttä v a n k iv u o d e t k u rja t<br />
p ä ä tty is ilm a n ie stä,<br />
e ttä ta a s k in siive t h u rja t<br />
sa is i tu u lta p ie s tä ,<br />
m a k s a a m a in e e lla n s a h in n a n<br />
n o u sten a rv o o n u u te e n ,<br />
ja u h a a n im e n S a m p p a lin n a n<br />
ka n sa n tie to is u u te e n .<br />
A . T . K O S K IM IE S<br />
tarvitsevat n iitä e rila isiin , y h te iskunnankin<br />
kannalta hyvin keskeisiin<br />
ta rkoitu ksiin , ja e lle ivä t rakennukset<br />
täytä tehtäväänsä, ne ovat purkam<br />
isuhan a laisia. Usein ne puretaankin,<br />
kuten tiedetään. Tässä ris <br />
tiriita tila n te e s s a suojelun in n o k<br />
kaim m at puole sta p u h u ja t ovat usein<br />
e sittäneet vaatim uksen rakennusten<br />
s äilyttäm isestä ja katsoneet rakennusten<br />
o m ista ja t syn tip u keiksi.<br />
O m asta p u olestani rohkenen kuite n <br />
kin olla sitä m ieltä, että m iljö ö n<br />
s u ojelem inen toisen kusta n n u ksella<br />
on helponlaista. A rvelisin , että<br />
asiassa saataisiin to d e llis ia tulo ksia ,<br />
jo s rakennusten su o je lija t kääntä isivät<br />
peitsensä v a ltio valta a kohtaan<br />
ja e sittä isivät vaatim uksen siitä, että<br />
tä lla isesta suoje lu sta ko itu viin<br />
rasitu ksiin o lis i v a ltio lta saatava<br />
asiaan kuuluva korvaus, jo s ra kennusten<br />
o m ista ja t tu nnustavat suojeluin<br />
tre ssit. M ikä li asiassa o n n is tu t<br />
ta isiin saam aan aikaan m yönteinen<br />
ratkaisu, o lis i yksityiste n om ista <br />
m ien ku lttu u rih is to ria llis e s ti arvokkaiden<br />
rakennusten säilyttä m in e n<br />
verra tto m a sti help o m p a a kuin nykyisin.<br />
O ngelm an tule e k u ite n kin aina<br />
m uodostam aan kysym ys, m ikä on<br />
suojelem isen arvoista. On ilm eistä,<br />
että k u lttu u rim iljö ö n s u o je lu u n liittyy<br />
tie tty terveen konservatiivinen<br />
elem e n tti, tarve suom alaisen k u lttu<br />
u rih is to ria llis e n id e n tite e tin ko kem<br />
iseen, m ikä on v ira llis e n k u lttu u rip<br />
o litiik a n m u illa s e k to re illa haluttu<br />
vaim entaa tai kieltää. On ilm eistä,<br />
että ihm isen kyvyllä sopeutua m iljö<br />
ö n m uutoksiin ja m uih in m u u to k<br />
siin on rajansa; k u lttu u rim iljö ö n<br />
suoje lu p y rk ii siis luom aan m yös<br />
he n kistä tu rv a llisuutta .<br />
□
Fil.tri<br />
KYÖSTI JU M PPANEN :<br />
Turun merialueen<br />
kuormitus ja tila<br />
u run lä hivesien tila n ja käyt<br />
ke lp o isu u d e n m äärää rat<br />
Ttö<br />
kaisevasti kauan ja tk u n u t voim akas<br />
ja m o n ip u o lin e n ku lttu u rivaikutu s.<br />
A su tu ksen ja te o llis u u d e n jä te vesissä<br />
jo u tu u m ereen m onenlaisia<br />
jä te a in e ita , jo tk a m uuttavat veden<br />
o m in a isu u ksia ja ennen kaikkea sen<br />
m o n in a ista ja rika sta eläm ää ja<br />
e liö s tö ä ja jo tk a va ikutta vat siten<br />
su o ra n a isesti tai v ä lillis e s ti v irkistyskäyttöön<br />
ja kalastukseen.<br />
V iim e vuosina T urun kaupunkis<br />
e u d u lle rake n n e tu t uudet p u hdistam<br />
ot ovat vähentäneet m erkittävästi<br />
m eria lu e e n jä te k u o rm itu s ta ja likaantu<br />
m ista kin . V uosina 1974— 1976<br />
on N aanta liin , Kaarinaan, Paraisille<br />
ja P iikkiö ö n valm istu n e e t uudet nykyaikaiset<br />
jäteve sip u h d ista m o t, jo i<br />
den to im in ta vastaa ensi vuosikym <br />
m enen vaatim uksia. M yös te o llisuudessa<br />
on s ijo ite ttu va ro ja vesie<br />
n suoje lu u n ja saatu näin aikaan<br />
o le e llis ia p a rannuksia jätevesien<br />
käsittelyyn. N este O y:n N aantalin<br />
ja lo s ta m o lta m ereen jo utuvan öljyn<br />
m äärä on p ienentynyt vuoden 1973<br />
jä lkeen kuudenteen osaan siitä m i<br />
tä se oli 1970-luvun alussa jä te vesien<br />
m onivaiheisen käsittelyn ansiosta<br />
(10— 20 kg/vrk). N aantalissa<br />
to im ivat Ju u rika sso ke ri O y:n veden<br />
käyttö ja jä te ku o rm a pieneni pari<br />
vu o tta sitten o le e llisesti jätevesien<br />
kie rrä tyksen ja m eka a n is-ke m ia llisen<br />
puhdistu kse n tuloksena. O vako<br />
O y:n T urun rauta te h ta a lla on syan<br />
id ip ito is te n prosessivesien käsittelyä<br />
h uom attavasti tehostettu eikä<br />
satam a-alueen ja P ohjoissalm en kalo<br />
ille pitä isi enää o lla n iis tä haittaa.<br />
K unnallisen jätevesim aksun<br />
voim a a n tu lo on p a kotta n u t kuntien<br />
v ie m ä riverkosto o n liittyn e e n te o llisuuden<br />
pienentäm ään tarp e e to n ta<br />
veden käyttöä ja ottam aan jä tte e t<br />
entistä parem m in talteen. S uurissa<br />
e lin ta rvikete h ta issa jätevesim aksu<br />
kohoaa useisiin m iljo o n iin m a rkko i<br />
hin vuodessa ja se on näin ollen<br />
huom attava kustannustekijä.<br />
Jos tarka ste lla a n T urun m e rialueen<br />
kuorm ituksen kehitystä p itkällä<br />
aika välillä , näyttää nykytilanne<br />
T urun ja R aision keskuspuhdista <br />
m ojen yliku o rm itu kse sta huolim atta<br />
o le e llis e s ti parem m alta kuin vuosikym<br />
m enien vaihteen tila n n e . Likaantum<br />
inen lienee o llu t pahim m illaan<br />
1960-luvun p u o livälissä. S uurim<br />
p ie n puhdista m o je n laajennusten<br />
va lm istu ttu a on odote tta vissa e d e l<br />
leen suotuisaa kehitystä, jo s k in ensi<br />
vuosikym m enen lo p u lla kuorm i<br />
tu s tila n n e p a lautunee nykyiselleen<br />
veden käytön kasvun seurauksena.<br />
A u ra jo e n vedessä kulkeutuu mereen<br />
huom attavasti m aaperäistä ja<br />
p e llo ilta huuhto u tu via ravin te ita sekä<br />
haja-asutuksesta peräisin olevia<br />
jäte a in e ita . A urajokeen johdetaan<br />
m yös A uran ja Liedon taajam ien<br />
p u h d iste ttu ja jätevesiä. Jokiveden<br />
käyttökelpoisuus on tästä h uolim atta<br />
säilynyt tyydyttävänä. A urajoen<br />
veden ra vin te illa ei ole kovin suurta<br />
m erkitystä T urun lähivesien rehevyyteen,<br />
s illä su u ri osa niistä sam<br />
oin kuin k iin te istä aineista purkautuu<br />
m ereen kevättalven aikana ja<br />
kesällä lähes koko jo e n vesim äärä<br />
puhdistetaan tu rkula iste n juom a- ja<br />
talousvedeksi.<br />
T urun lähivesien ja A iristo n tila s <br />
sa ja veden laadussa heijastuu<br />
lu o n n o llisesti eri lähteistä tä lle vesialueelle<br />
tulevien aineiden vaikutus<br />
veden vihertävänä, a jo itta in harm<br />
aanruskeana sam eutena, suurehk<br />
oina ja asteittain A iristo a kohti<br />
alenevina ravin n e p ito isuuksin a ja<br />
rehevyytenä sekä nopeana hapen<br />
kulum isena sekä talvella että kesällä<br />
o rgaanisten jä tte id e n ja leväbiom<br />
assan hajoitukseen. Näm ä veden<br />
laadun o m in a isp iirte e t luonnehtivat<br />
ka ik k ia rehevöityneitä ra n n ikkovesiä.<br />
A sum ajätevesistä johtuvat<br />
h ygieniset haitat ovat niin ikä ä n T u <br />
run edustan salm issa virkistyskäytö<br />
lle m erkittävät.<br />
T a lvella on tä rkein rehevyydestä<br />
ja ' likaantum isesta johtuva seurausilm<br />
iö hapen nopea vähenem inen<br />
vedestä jä tte id e n h ajoitukseen ja<br />
pohjaan vajonneen kuolleen p lankto<br />
n in ja kasvillisuuden lahoam iseen.<br />
Ennen keskuspuhdistam on va lm istu <br />
m ista oli A urajoen suualueen, Pitkänsalm<br />
en, P ohjoissalm en ja osittain<br />
P ukinsalm enkin h appitilanne<br />
lopputa lve sta a ika huono ja kalakannalle<br />
k riitillin e n , sillä viem ärivedet<br />
levisivät ohuena kerroksena<br />
heti jään alla laaja lle alueelle ja n iiden<br />
orgaaniset jä tte e t k u lu ttivat hapen<br />
p in takerroksesta vähiin aina A i<br />
risto lle asti. Sen jälke e n kun Turun<br />
kaikki viem ärivedet jo h d e ttiin keskuspundistam<br />
oon vuonna 1971 on<br />
talven h a ppitilanne ole e llisesti parantunut<br />
varsinkin A urajoen suussa<br />
ja P itkässäsalm essa, jo ka on tä r<br />
kein lähivirkistysalue.<br />
Y htä hyvää happitila n n e tta kuin<br />
talvella 1976 ei T urun lähivesissä<br />
o le n o rm aalitalvina esiintynyt ainakaan<br />
vuoden 1965 jälkeen. Talven<br />
1976 tu tkim u s osoittaa, että m erialueen<br />
fo sfo rita so on alenem assa<br />
ja hygieninen tila yleensä paranemassa.<br />
Voim akas likaantum inen on<br />
ra jo ittu n u t R aisionlahteen ja sen<br />
e dustalle sekä T urun satam a-alueelle.<br />
P ohjoissalm i, Pitkäsalm i ja Pukinsalm<br />
i olivat selvästi likaantuneet.<br />
A iristo n pohjoispäässä ja V apparin<br />
selä llä e siintyi sen sijaan vain hyvin<br />
lieviä jätevesien vaikutuksia<br />
pintavedessä, kokonaisuutena veden<br />
laatu vastasi lähes luonnontila<br />
is ia oloja.<br />
Turun m erialueen fo sfo rita so on<br />
a lentunut vuonna 1976 jätevesien<br />
tehostuneen p uhdistuksen ansiosta<br />
aivan selvästi vuosiin 1970— 1975<br />
verrattuna. Sama kehitys on ta p a h <br />
tunut m yös N aantalin suunnalla.<br />
M erkittävin m uutos esiin tyy Pitkässäsalm<br />
essa ja V apparin p o h jo isosassa,<br />
m utta m yös P ukinsalm en ja<br />
A iristo n pohjoispään fo sfo rip ito isu u <br />
d et osoittavat alenevaa suuntausta.<br />
A ikaisem m in T urun lähivesissä<br />
e siintyi fo sfo ria enem m än kuin levät<br />
pystyivät tehokkaasti käyttämään.<br />
Nyt täm ä ylim äärä on hävinnyt<br />
ja fo sfo ri alkaa olla jätevesien<br />
p u rkualueiden u lko p u o le lla perustuotannon<br />
niukkuuste kijä . Jos jä te <br />
vesien käsittelyä vielä tehostetaan,<br />
se vähentää välittö m ä sti rehevöitym<br />
istä.<br />
Pitkänsalm en, V apparin ja Pohjo<br />
is -A iris to n perustuotanto näyttää<br />
aivan viim e vuosina alentuneen, m i<br />
kä on sopusoinnussa veden ravinnepito<br />
isuuksie n pienenem isen kanssa.<br />
Sen sijaan Pansion e d u sta lla näyttää<br />
rehevöitym inen voim istuneen.<br />
P lanktonin perustuotannon m u<br />
kaan ovat Turun lähivedet Viheriäisten<br />
aukolle, P ukinsalm en edusta<br />
lle ja K uusiston salm een olleet<br />
reheviä kesällä 1976 kun aika ise m <br />
pina vuosina ne on vastaavasti lu o <br />
k ite ltu voim akkaasti rehevöityneiksi.<br />
A iristo n p o hjoisosa ja V appari ovat<br />
taas lievästi reheviä kuten e sim erkiksi<br />
P aim ionselkä. T urun lähivesien<br />
perustuotanto on a lentunut<br />
kesällä 1976 lähes puoleen vuosien<br />
1970— 1975 arvoista, m ikä on seurausta<br />
fo sfo rikuorm itu ksen vähenem<br />
isestä.<br />
T urun lähivedet, satam a-alue,<br />
P ohjoissalm i ja P itkäsalm i ovat kesäisin<br />
saastuneita ja periaatteessa<br />
u in tiin sopim attom ia. H ygieniset<br />
h a ita t u lottuvat Pitkässäsalm essa<br />
suunnilleen P apinsaaren ta salle ja<br />
P ukinsalm essa Ison-P ukin tasalle.<br />
R uissalon S aaronniem i o nkin ainoa<br />
puhdas uim aranta T urun lähivesissä,<br />
Apul. professori<br />
RAUNO TENO VUO :<br />
Luonnonsuojelualueet,<br />
ajankohtaista perustamisesta<br />
ja tarpeista<br />
L<br />
u o n n o nsuojelu alueiden perustam<br />
inen sai alkunsa 1800-luvu.n<br />
jä lk ip u o lis k o lla lu onnonsuojeluaatteen<br />
vähitellen tullessa yleiseen<br />
tietoon eri p u o lilla m aapalloa. Luonnonsuoje<br />
lu a lu e illa tarkoitetaan rauh<br />
o ite ttu ja alueita, jo id e n tarkoituksena<br />
on säilyttää alkuperäistä luontoa<br />
tie te e llisiä , e steettisiä tai kasvatu<br />
ksellisia ta rkoitu ksia varten.<br />
K ansallispuistojen kaltaiset laajat<br />
suojelu a lu e e t m uodostavat eri m aissa<br />
suoje lu a lu e id e n rungon. M eillä<br />
vuodelta 1923 peräisin oleva, jo<br />
pahoin vanhentunut lu onnonsuojelulaki<br />
säätää 1 §:ssä periaatteen<br />
kansallis- ja luonnonpuistoje n perustam<br />
isesta. Luonnonpuisto t perustetaan<br />
ensi sijassa tieteellisen<br />
tutkim uksen tarp e isiin , ne ovat<br />
luontonsa puolesta m erkittävim piä<br />
h elposti haavoittuvia kohteita, joissa<br />
liikkum in e n on yleensä sallittua<br />
vain erikoisluvalla. K ansallispuistot<br />
taas ovat "ko ko kansaa va rte n ” , ne<br />
on ta rkoite ttu yleisiksi luonnon nähtävyyksiksi,<br />
jo ih in suorastaan ohjataan<br />
m atkailua ja retkeilyä. K aikilla<br />
suoje lu a lu e illa on om at järje styssääntönsä,<br />
jossa tarkem m in säädetään<br />
m illa iset to im in n a t ovat s a llittuja.<br />
m illa iset eivät.<br />
Pitkän valm istelukauden jälkeen<br />
m aaham m e peru ste ttiin v. 1938 ensim<br />
m äiset laajat suojelualueet, 4<br />
kansallis- ja 6 luonnonpuistoa.<br />
N äistä m enetettiin sodissa peräti<br />
kuusi — osoitus siitä, kuinka m oniv<br />
aikkei P itkäsäsalm essa uim ista voi<br />
vaarallisena pitää.<br />
On hyvin todennäköistä, että Turun<br />
lähivesien rehevyysaste alenee<br />
1980-luvun alussa 25— 30 % nykyisestään.<br />
Sen positiiviset vaikutu k<br />
set u lottuvat V iheriäisten aukolle,<br />
A iris to lle ja V a p p a rille asti perustuotannon<br />
lievänä alenem isena ja<br />
alusveden happitilanteen kohenem i<br />
sena. T urun lähivedet tulevat silti<br />
olem aan kohtalaisen reheviä ja verraten<br />
sam eita kuultavuuden ollessa<br />
kesällä 1— 2 m etriä. A iristo n pohjoispään<br />
ja V apparin veden laatu<br />
tule e vastaam aan lähes nykyistä<br />
E telä-A iriston tilannetta. Pitkänsalmen<br />
arvo virkistysa lu e e n a kasvaa<br />
vähän nykyisestään. K alataloudelliset<br />
haitat pienenevät koko m erialu<br />
e e lla siten että m akuvirheet ja<br />
pyydysten likaantum inen vähenevät<br />
ja saaliin arvo kohoaa. Täm ä edellyttää<br />
s u u n n ite lm a llisia kalaveden<br />
h o ito to im ia mm. roskakalojen tehokasta<br />
pyyntiä ja a rvokalojen istupuolinen<br />
luonto o li Laatokan K arjalassa<br />
ja Petsamon alueella. J a tkosodan<br />
jälkeen ryhdyttiinkin uusien<br />
puistojen perustam ishankkeisiin.<br />
Tämä vaihe saatiin päätökseen v.<br />
1956, jo llo in perustettiin 12 uutta<br />
luonnonpuistoa ja 7 kansallispuistoa.<br />
Sen jälkeen on v. 1964 perustettu<br />
Karkalin luonnonpuisto Lohja<br />
lle ; tämä on ainoa yksityism aalle<br />
perustettu, m uut ovat sija in n e e t valtion<br />
maalla.<br />
Tällä hetkellä m aassam m e on siis<br />
15 luonnon- ja 9 kansallispuistoa,<br />
tuksia. Suurin vesiensuojelullinen<br />
hyöty virkistyskäytölle ja kalastukselle<br />
saavutetaan Turun lähivesien<br />
ulkopuolella, nykyisin lievästi rehevöityneillä<br />
alueilla.<br />
Nykyisen tietäm yksen m ukaan tu <br />
lee Turun ja naapurikuntien jätevesien<br />
puhdistuksessa pyrkiä hyvään<br />
lopputulokseen, sillä vasta sillo in<br />
näistä sijo itu ksista saadaan koko<br />
hyöty. Jätevesien jo h ta m ista suoraan<br />
A iristo lle kuten on kaavailtu<br />
ei voi pitää toistaiseksi a ja n kohta i<br />
sena, sillä tästä ratkaisusta koituva<br />
hyöty ei ole läheskään oikeassa<br />
suhteessa kustannuksiin. Mitään<br />
dram aattista ei lähim m än kym m e<br />
nen vuoden aikana tapahtune, vaan<br />
Turun m erialueen tila ja käyttökelpoisuus<br />
säilyy selvästi nykyistä parempana.<br />
K aupunkiseudun nopea<br />
väestönkasvu tai runsaasti vettä<br />
käyttävien uusien teollisu u sla ito ste n<br />
tulo alueelle ei ole kuitenkaan vesihuollon<br />
ja vesiensuojelun kannalta<br />
toivottavaa kehitystä.<br />
□<br />
yhteensä runsaat 3 200 km 2. T ähän<br />
sinänsä arvokkaaseen s u o je lu a lu e i<br />
den ru nkoon liitty y tu n tu via p u u tte i<br />
ta, jo tk a ovat tu lle e t yhä ilm e isem <br />
m iksi sitä m ukaa kun ihm isen lu o n <br />
toa m uuttava to im in ta on v o im is tu <br />
nut. E rityisen kipeänä on koettu<br />
la ajojen suo- ja koste ikkoalu e id e n<br />
puute, järvim a ise m ie n niu kku u s ja<br />
kansallispuisto -tyyppisen s u o je lu <br />
alueen puuttum inen S aaristom eren<br />
alueelta.<br />
N äitä puutte ita korjaam aan asetti<br />
valtio n e u vosto v. 1974 kom itean,<br />
jo n ka p aljon keskustelua herättänyt<br />
m ie tin tö ju lk is te ttiin kesäkuun 20<br />
p äivänä 1977. S iinä ehdotetaan perustettavaksi<br />
43 uutta kansallis- ja<br />
16 luonnonpuisto a sekä laaje n n e t<br />
tavaksi 9 kansallis- ja 6 lu onnonpuistoa.<br />
T o im ikunnan m ukaan koko<br />
suunnitelm a tu lis i to te u tta a kolm essa<br />
vaiheessa siten, että ensim m ä i<br />
nen vaihe a jo ittu is i vu o siin <strong>1978</strong>—<br />
82, viim einen vasta vuoden 1992 jä l<br />
keiselle ajalle. E nsim m äinen vaihe<br />
katsotaan helpoim m aksi, koska ehd<br />
o te tu t alueet s ija isevat valta o saltaan<br />
valtion m aalla. — On p a ik a l<br />
laan huom ata, e tte i n ä inkään laaja<br />
kansallis- ja lu o n n o n p u isto ve rkosto<br />
p oista pienten s u o je lu a lu e id e n ta r<br />
p eellisu u tta . N äitä on m ietinnössä<br />
ruvettu kutsum aan luonnonsä ä stiö<br />
ik s i; ne s ija its is iv a t huom attavalta<br />
osalta yksityism a a lla ja v o isivat rauhoitusm<br />
ääräysten a nkaruuden o salta<br />
olla hyvin e ria ste isia riip p u e n<br />
siitä, m itä lu o n n o n varo ja kussakin<br />
tapauksessa o lis i suojeltava.<br />
K ansa llisp u isto ko m ite a n m ie tin tö<br />
on k o u riin tu n tu valla ta va lla tuonut<br />
koko kansan tie to o n suoje lu a lu e id e n<br />
perustam iseen liittyvä n koko ongelm<br />
avyyhden. On herätetty m o n e n la i<br />
sia kysym yksiä: onko koko su u n n i<br />
telm a ylim ito ite ttu , epäre a listin e n ,<br />
m iten työ llisyysn ä kö ko h d a t on o te t<br />
tu huom ioon, onko kustannuslaskelm<br />
a liia n o p tim istin e n jne. S am alla<br />
on voin u t havaita valite tta va n kehityksen,<br />
ja kautu m ista kahteen le i<br />
riin, p uolesta tai vastaan. H elposti<br />
jä ä huom aam atta se, että olem m e<br />
lo ppujen lopuksi ka ikki "sam assa<br />
veneessä” , vastuussa sen maan<br />
luonnon säilym isestä, jo n k a asukkaita<br />
olem m e.<br />
M onet e rim ie lisyyd e t saattavat o l<br />
la n ä ennäisiä ja jo h tu a in fo rm a a tio n<br />
p uutteesta, koska ei huom ata sitä<br />
su u rta m uutosta, m ikä s u o je lu a lu e i<br />
ta koskevassa ajatustavassa on v iime<br />
a ikoin a tapahtunut. S euraavassa<br />
esitettäköön erä itä tähän liittyviä<br />
näkökohtia.<br />
N ykyaikaisen luonnonsuoje lu n<br />
yhtenä tu n n u sm e rkkin ä on aiem paa<br />
suurem pi ihm iskeskeisyys: luontoa<br />
suoje lla a n ihm istä varten — k u ite n <br />
kin n iin, että luonnon ja ihm isen<br />
välinen sopusoin tu säilyy. Täm ä<br />
suuntaus näkyy su o je lu s u u n n ite l<br />
m issakin, s illä p a in o p iste on yhä<br />
enem m än s iirty n y t lu o n n o n p u is to is <br />
ta k a n s a llispuisto -tyyppiste n alu e i<br />
den perustam iseen. S am alla on yhä<br />
selvem m in a le ttu ym m ärtää, että<br />
m yös ihm isen m uovaam a luonto<br />
saattaa olla säilyttäm isen arvoinen<br />
ja k iin to isa. Täm ä koskee e rity is e s <br />
ti vanhojen jo h ylättyjen m aankäyt-
• A u ra n s ilta e li ” k iv is iltä ” v a lm is tu i m o n ie n k in a s te lu je n jä lk e e n 1829. K e v ä ä llä 18 30 h a v aittu 40 c m p a in u m a p e <br />
lä stytti tu rk u la is e t p a h a n p ä iv ä is e s ti. K u va ttu R a g n a r U n g e rnin p iirro k s e s ta . — Å b o A k a d e m in k u v a -a rk is to .<br />
Professori<br />
TO IV O T. RINNE:<br />
JO p aljon ennen nykyisen Turun<br />
kaupungin peru sta m ista A u ra jo ki<br />
va iku tti m onin tavoin seutukunnan<br />
eläm isen ja talouden o lo ih in . M.m.<br />
L iedon V anhalinnan pääsyä suurem <br />
m ille v e sille ja ka la -a p a jille A u ra <br />
jo k i ratkaisevasti help o tti.<br />
H A ITTATEKIJÖ IT Ä K IN oli olem assa.<br />
H alisten kosken padon korkeus oli<br />
lie to la is ille hankalaa ja asiasta valitö<br />
m u o to je n luom ia m aisem ia, esim .<br />
lo unaissaaristossa kukkaloistostaan<br />
tu n n e ttu ja le h to n iittyjä , vehre itä kask<br />
ik o iv ik o ita tai Lapin jo k iv a rs in iitty -<br />
jä kulle ro in e e n . Täm än kanssa sop<br />
u soinnussa on se periaate, että<br />
k a n s a llis p u is to ja perustettaessa<br />
suorastaan toivotaan ihm isen p e rin <br />
teisin e e lin kein o in e e n jäävän a lu e e l<br />
le. A ja tu s perustuu siihen, että perin<br />
te iset e lin k e in o t eivät ole lu o n <br />
toa tuhoavia, vaan sitä säilyttäviä.<br />
S iten esim . porom ies p o ro ta lo u ksineen<br />
ja saariston kalastajaväestö<br />
ku u lu va t ero tta m a tto m a sti ko. alu e i<br />
den m aisem aan.<br />
U udenaikaiseen luonnonsu o je lu u n<br />
sisältyy m yös e räänlainen luonnon<br />
m onikäyttö p e ria a te . Sen m ukaan<br />
laajaan suojelualueeseen voidaan<br />
s isä llyttä ä e ria ste ista s u o je lu a vaativ<br />
ia osia, ja koko su o je lu s u u n n ite l<br />
m a voidaan rakentaa täm än m ukaiseksi.<br />
Hyvä e sim e rkki tä stä on peru<br />
s te illa oleva S aaristo m e re n kans<br />
a llispuisto , m issä a jatusta to te u te <br />
taan s a llim a lla eria ste ista ihm isen<br />
to im in ta a ku n kin osa-alueen lu o n <br />
teesta riippuen.<br />
S u o je lu suunnite lm issa on Lounais-S<br />
uom ea a ja te lle n vie lä p aljon<br />
Aurajoki ja Turku<br />
tetaan a inakin jo v. 1407. M yllyt<br />
m ainitussa koskessa puolestaan<br />
m e rkitsivät suurta ta lo u d e llista arvoa<br />
ja ta lo n p o ja t jo u tu ivat puolustamaan<br />
oikeuksiaan mm. Pyhän O lavin<br />
luostarin m unkkien vaatim uksia<br />
vastaan.<br />
VAPAA la ivaliike joen yläjuoksulle<br />
o li tärkeä tekijä. S iksi siltaakaan ei<br />
rakennettu ennenkuin vasta v. 1414,<br />
tehtävää. Vuoden 1972 ym päristötila<br />
s to llin e n vu o sikirja kertoo mm.<br />
saariston suoje lu sta karua kieltä:<br />
U udenm aan läänissä o li v. 1971<br />
k a ikkiaan 34 luonnonsuojelu aluetta,<br />
kokonaisp in ta -a la lta a n 126,4 km 2,<br />
kun taas T urun ja Porin läänissä<br />
s u o je lu a lu e ita o li vain 5, pin ta -a la l<br />
taan vaivaiset 0,2 km m 2! S aaristom<br />
eren kansa llisp u isto n tähdellisyys<br />
ja k iire e llisyys on siis ilm einen.<br />
M yös eräiden runsasravinteisten<br />
jä rvie n , m erenlahtien ja soiden suoje<br />
lu vaatisi p ikaisia toim enpiteitä.<br />
M o nipuolisen luonnon ja m aiseman<br />
säilyttäm inen edellyttä ä suojelu<br />
a lu e in e n perustam ista, m uunlaista<br />
ratkaisua ei ole. P ohjim m altaan<br />
luonnon säilyttäm inen on ihm isen<br />
olem assaolon turvaam ista, s illä ihm<br />
isen to im e e n tu lo on viim e kädessä<br />
luonnon arm oilla. O lem m e e p ä ile <br />
m ättä ka ikki sam aa m ieltä ihm isen<br />
luom ien ku lttu u ria rvo je n säilyttä m i<br />
sen välttäm ättöm yydestä, m utta emme<br />
huom aa, että m yöskin luonnossa<br />
on korvaam attom ia, ainutke rta isia<br />
arvoja, jo ita y h tä la illa tu lis i vaalia.<br />
P idettäköön m yös m ielessä se, että<br />
lu onnon säilym inen on arvo sinänsä!<br />
□<br />
koska T urun tu o m io kirkon a lapuolella<br />
olevat ranta to n tit olivat om ista<br />
jille e n arvoalueita laivojen la itu rip<br />
aikkoina. T oisaalta jo e n ylikulku<br />
o li tu rk u la is ille välttäm ätöntä vasta<br />
A ninkaisten puolen asuttam isen<br />
alettua. T ieyhteydet m uuhun Suomeen<br />
eivät vielä silta a vaatineet,<br />
sillä Häm een ja Uudenm aan tie t<br />
tu livat T urkuun A urajoen e te lä p u o <br />
lelta. T oisaalta on todettava, että<br />
silla n rakentam inen edisti vo im a k<br />
kaasti A ninkaisten alueen kasvua<br />
ja kehitystä. Se ei suinkaan jäänyt<br />
e sikaupungin vähäpätöiseen asemaan.<br />
AU R AJO ELLA oli lisäksi laajem paa<br />
valta kunnallista m erkitystä. Kun<br />
Suom i vielä 1400-luvun alussa o li<br />
yhtenä laam annikuntana, niin o ikeuden<br />
hoito o li hidasta. S iksi kuningas<br />
m ääräsi v. 1435, että Suom i o li<br />
jaettava kahteen laam annikuntaan,<br />
jo issa kum m assakin oli om a tuom a<br />
rinsa ja raja ku lki p itk in A urajokea.<br />
Näin ollen saatiin sekä E telä-S uomen<br />
että P ohjois-S uom en laam annikunnat.<br />
ER ITTÄIN tärkeää o li kalojen pyydystäm<br />
inen m yös H alistenkosken<br />
yläpuolella. Jo vuonna 1352 piispa<br />
Hem m ing te ki sopim uksen K aarinan<br />
ja Liedon p itä jie n ta lo n p o ikie n<br />
kanssa siitä, että näiden kosken<br />
ylä p u o le lla asuvien kalastusoikeuksia<br />
o li kunnioitettava. S iksi päätettiin<br />
, että m yllynsulku o li pidettävä<br />
avoinna kolm e viik k o a keväällä ja<br />
kolm e viik k o a syksyllä korkean veden<br />
aikana. T arko itu kse n a o li, että<br />
kala tänä aikana pääsisi vapaasti<br />
nousem aan jo ke a ylö s o h i H alisten<br />
padon. Täten k u n n io ite ttiin talo n <br />
p oikie n ikivanhaa kalastusperinnettä.<br />
N äin s iis jo yli 600 vuotta sitten<br />
A urajoen alu e e lla y llä p id e ttiin tiu k <br />
kaa oike u ksie n ja velvollisuuksien<br />
järjestystä.<br />
AU R AJO KI o li k u ite n kin vain vähäinen<br />
p uro m oniin suuriin jo k iin verrattuna.<br />
S ilti sekin a iheutti tu rku la i<br />
s ille huolta. Vuonna 1414 rakennettu<br />
s ilta pysytteli ihm eeksi p a ikoillaan<br />
p itkät ajat. M utta v. 1612 koettiin<br />
voim akas tulva, jo ka vei sillan<br />
m ennessään. Jälleen v. 1682 onnettom<br />
uus kohtasi siltaa, m utta tällä<br />
kerra lla tu li tuhosi sen. Parin vuoden<br />
kulu ttu a s ilta rakennettiin<br />
uudelleen. V äliaikana yliku lje tu s<br />
h o id e ttiin lautalla, jossa oli 10 kpl<br />
8 m etrin p itu isia tukkeja. S illan rakenteesta<br />
ei ole m onia tietoja. Kerrotaan,<br />
että m uuan teurastaja om isti<br />
s illa lla kojun, jossa m yytiin tu o <br />
retta lihaa.<br />
TURUN palo v. 1827 tuhosi Turun<br />
ainoan silla n ja sen silta -a rku lle rakennetun<br />
satam akonttorin. T ilapäinen<br />
p o n tto o n isilta s ijo ite ttiin nykyisen<br />
kaupungintalon paikalle. Tämä<br />
to im e n p id e herätti paljon tyytym<br />
ättöm yyttä mm. siksi, että joen<br />
yläosiin kulkeva liikenne o li täydellisesti<br />
pysähdyksissä. Kun lisäksi<br />
voim akas v irta syksyllä 1827 tem -<br />
pasi silla n m ukaansa, heräsi voim a<br />
kas m ie lip id e kiinteän sillan rakentam<br />
isen puolesta. Täm ä vaatim us<br />
to te u te ttiin alustavasti käyttäm ällä<br />
vanhan silla n paikkaa S uurtorin vaiheilla<br />
tila p ä issilla n alustana. Siltaa<br />
käyte ttiin vuoteen 1835.<br />
VO IDAAN todeta, että tu rku la isilla<br />
oli p a ljo n huolta silta-asioistaan<br />
vuoden 1827 palon jä lkeisenä aikana.<br />
P ontto o n isilta a vastustettiin ja<br />
to isaalta sitä taas p id e ttiin välttäm ättöm<br />
änä. Pahinta tyytym ättöm yyttä<br />
herätti p o n tto o n isilla n aiheuttam at<br />
haitat joessa tapahtuvalle laiva- ja<br />
veneliikente e lle . Täm än takia annettiin<br />
m ääräys, että p onttoonisillan<br />
sulku oli pidettävä avoinna aam uisin<br />
klo 5— 6 ja iltaisin klo 21— 22.<br />
S illan kohtalo läheni kuitenkin päättym<br />
istään, s illä A uransillan rakennustyöt<br />
saatiin vuoden 1829 kuluessa<br />
pääasiallisesti va lm iiksi. S ilta<br />
kokonaisuudessaa n m yytiin proom<br />
uineen, kiinnitysla itte in e e n ja<br />
m uine tarvikkeineen. Jälleenrakenn<br />
ussuunnitelm ien kolm esta sillasta<br />
to te u te ttiin ensin A uransillan rakentam<br />
inen. S iitä o li tuleva "k iv is iltä ”<br />
e li joke e n s ijo ite ttu je n kivipilarien<br />
p äälle tehtävä silta. Täm ä kallis<br />
vaihtoehto m aksoi peräti 40.000 ruplaa.<br />
R atkaisuun päädyttiin talo u d e l<br />
lisesta ahdin kotila sta huolim atta<br />
siksi, että tälla in e n silta oli vankka<br />
ja se o li huom attavasti varm em pi<br />
kuin p uusilta, jo ka puolestaan oli<br />
5 0 % halvem pi. K aikenlaisten kinaste<br />
lu je n jälkeen työhön päästiin käsiksi<br />
vasta m aaliskuussa 1829.<br />
KOKO T urku seurasi henkeään p i<br />
d äte lle n työn edistym istä. Yleisesti<br />
ih m e te ltiin rakentam isen hitautta ja<br />
jo p a s iin ä m äärin, että m aaherrakin<br />
Toivo T. R inne<br />
p uuttui asiaan. M utta rakennusjohtokunta<br />
puolustautui pontevasti.<br />
Kannatuspilarien rakentam iseen ei<br />
näet voitu sijoittaa lisää työvoim aa.<br />
Ja niin silta vihdoin vuoden 1829<br />
päättyessä valm istui.<br />
PALON jälkeiseen rakennussuunnitelm<br />
aan kuului siis kaikkiaan kolm e<br />
siltaa. Tämä edellytti nykyisen Kirkkosillan<br />
paikalle tulevaa siltaa ja<br />
toiseksi myös nykyisen A uransillan<br />
ensim m äistä toteuttam ista. Lisäksi<br />
jo tuon ajan hankkeisiin kuului s illan<br />
rakentam inen nykyisen M artinsillan<br />
paikalle. U ljaat ajatukset kohtasivat<br />
taloudellisia vaikeuksia.<br />
K aupungin vanhim pien päätös varojen<br />
kantam isesta kaikilta talonom ista<br />
jilta herätti erittäin kiivasta vastustusta.<br />
H ovioikeuden virkam iehet<br />
vetosivat etuoikeuksiinsa ja vaativat<br />
rinnastusta aatelisiin, jo ilta tällaista<br />
veroa ei voitu periä.<br />
VALM IISTA sillasta vo itiin iloita<br />
vain vähäinen hetki. Toukokuussa<br />
1830 tehtiin tyrm istyttävä havainto.<br />
S illan itäinen m aatuki ei pysynytkään<br />
paikoillaan. Vajoam a oli noin<br />
40 senttiä. Tapaus aiheutti tavattoman<br />
kohun. S illan arkkitehti saapui<br />
Turkuun, m aaherra k irjo itti ja kyseli.<br />
V ihdoin m yös kenraalikuvernööri<br />
Zakrevski ryhtyi patistelem aan onnettom<br />
ia turkulaisia, jo tk a jo olivat<br />
ehtineet ilo ita uudesta sillastaan<br />
ajankohtana, jo llo in rahanpuute<br />
säälim ättöm ästi puriste li tu rkula isyhteiskunnan<br />
taloutta.<br />
SILLAN perusta k o rja ttiin m elkoisin<br />
kustannuksin. Siltaa koskevat o h je <br />
säännöt hyväksyttiin ja sam alla<br />
m äärättiin ne ajat, jo llo in esteetön<br />
purjehdus ylä ju o ksulle m ahdollistettiin.<br />
AURANSILLAN epäonnea se lvite l<br />
täessä ryhdyttiin K irkkosilta a eli<br />
P ohjoissiltaa koskeviin suunnitte lu <br />
töihin. M aistraatti sai ta rkasteltavakseen<br />
sillan "k a rta n " ja kustannusarvion,<br />
jo n ka o li laatinut eve rstiluutnantti,<br />
vapaaherra R osenkam pff,<br />
joka oli o llu t m yös A uransillan lu o <br />
ja. Tämän sillan kustannusarvio oli<br />
Itsenäisyyden puu<br />
H irvensaloon ja<br />
Itäharjulle<br />
■ Suom en itsenäisyyden 60-vuotisju<br />
h la vuoden kunnia ksi H irvensaloon<br />
is tu te ttiin itsenäisyyden tam m i<br />
ja Itä h a rju lle itsenäisyyden kuusi.<br />
K oulun opetta ja t, o p p ila a t ja heidän<br />
vanhem pansa sekä koulu n e u <br />
voston jä s e n e t istu ttiva t p e rja n ta in a<br />
2. 12. 1977 itsenäisyyden tam m en<br />
W äinö A altosen tulevan uuden koulun<br />
puisto a lu e e lle . Istutustyöhön<br />
o s a llistu ivat mm. k o u lu to im e n ta rkasta<br />
ja Eero V iita n ie m i lä ä n in h a llitu k <br />
sen k o u lu o sasto lta ja T urun kaup<br />
u n g in h a llitu ksen p u h e e n jo h ta ja<br />
Kullervo Lappi. Puheen tila is u u d e s <br />
sa p iti k o u lu n jo h ta ja A n tti Lehtinen.<br />
Itäharjun O m a kotiyhdistyksen to i<br />
m esta is tu te ttiin itsenäisyyspäivänä<br />
6. 12. 1977 k o tikuusi T uule n su u n -<br />
puistoon seura kunta ta lo n ja kole ra -<br />
hautausm aan läheisyyteen. Puheen<br />
tila isuudessa p iti o m a ko tiyh d istyksen<br />
p erustajajäsen, rakennusm estari<br />
V iljam A hti. O pettaja R eino Frim an<br />
on k irjo itta n u t itä h a rju la iste n kotikuuselle<br />
n im ikkoru n o n .<br />
□<br />
Turku ja<br />
Tam pere jälleen<br />
kilpasille<br />
T urun liike n n e p o liittin e n to im ik u n <br />
ta ja Tam pereen liik e n n e tu rv a llisuusto<br />
im iku n ta ovat p äättäneet<br />
vuonna <strong>1978</strong> jä rje s tä ä kaupunkien<br />
v ä lillä liik e n n e tu rv a llis u u s k ilp a ilu n .<br />
Koko vuoden kestävän k ilp a ilu n tu <br />
lokset ju lkiste ta a n ennen tam m ikuun<br />
1979 loppua.<br />
K ilpailun tunnuksena on ” R a ittiin a<br />
liikente e ssä kautta vuoro kauden —<br />
p o liis i valvoo 365 päivänä vuodess<br />
a ". R atkaisuperusteena käytetään<br />
kum m assakin kaupungissa k ilp a ilu <br />
kauden aika n a sa ttu n e id e n syytteen<br />
nostam iseen jo h ta vie n liike n n e ju o p -<br />
poustapausten kokonaism ääriä. K ilpailun<br />
vo itta a kaupunki, jo s s a k ilpailu<br />
a ika n a on vähem m än syytteeseen<br />
jo h ta via liik e n n e ju o p p o u s ta -<br />
pahtum ia.<br />
□<br />
A uransiltaan nähden vain s u u n n illeen<br />
kolm annes.<br />
SILLAN rakentam isen o tti h o ita a k <br />
seen ru u k in p a tru u n a G eorg Pychlau.<br />
Työtä s u o rite ttiin hyvällä va u h d illa ,<br />
m utta A u ra n silla n h a rm illiste n kokem<br />
usten jo h d o s ta v ä likatselm u kset<br />
s u o rite ttiin ilm eisen tarkasti. Seurauksena<br />
o li m uutam a "tu k k a n u o tta -<br />
nen” , jo is ta k u ite n kin s e lvittiin .<br />
Lopputarkastus su o rite ttiin h u h tikuussa<br />
1831, m utta loppula u sunto a<br />
p itk ite ttiin aivan tarp e e tto m a sti.<br />
Vastuun p elko o li m elkoinen, sillä<br />
ta rkasta ja t h alusivat o d o tta a e rila is <br />
ten odote tta vissa o levien painum ien<br />
ilm enem istä. M itään ei ta p a h tu n u t.<br />
S ilta v o itiin o tta a käyttöön. □
Unohdettu 100-vuotisjuhla<br />
■ Kirjassaan ”I Åbo på 1800-talet” Ernst Lindberg ennustelee<br />
vuonna 1921 raatihuonekysymyksen 100-vuotisjuhlia,<br />
jotka tulisivat pidettäväksi vuonna 1946. Juhlat<br />
taisivat unohtua, mutta ei itse kysymys, joka eräässä<br />
muodossa on jälleen ajankohtainen. Sen aikaisemmassa<br />
käsittelyssä on ollut monia huvittavia ja tutunomaisiakin<br />
piirteitä, sen tähden olen suomentanut edellämainitusta<br />
kirjasta asiaa koskevan luvun.<br />
A. T. KOSKIMIES<br />
RAATIHUONEKYSYMYS<br />
NELJÄN N ESVUOSISADAN ku lu t<br />
tua eli ta rke m m in sanottuna vuonna<br />
1946 1) voim m e, ellei ihm että tapahdu,<br />
v ie ttä ä erästä satavuotisju<br />
h la a . Se koskisi kysym ystä uuden<br />
raatihuoneen tekem isestä T urkuun.<br />
Kolm en neljännesvuosisadan neuvo<br />
tte lu je n jä lkeen olem m e vielä<br />
e täällä m aalista, tosiaan etääm m ällä<br />
kuin n eljäkym m entä vu o tta sitten,<br />
sillä s illo in m e illä oli, kuten tulem <br />
me näkem ään, jo paikkakysym ys<br />
selvillä.<br />
KAS niin, vuoden 1827 palon jä l<br />
keen T urun kaupunki oli saanut<br />
v a ltio lta lainaa 650 000 ruplaa banko<br />
assignaatteina eli noin 720 000<br />
m arkkaa kaupungin jä lle e n ra kenta <br />
m ista varten. K aksikym m entä vuotta<br />
m yöhem m in, 1846, annettiin puolet<br />
tä stä lainasta, jo k a m uuten olisi pitä<br />
n yt se lvittä ä kahden prosentin<br />
kuole tu ksin , anteeksi asettaen kuite<br />
n kin ehdoksi, että uusi raatihuone<br />
on rakennettava viim eistään vuonna<br />
1861. M ääräaika meni um peen,<br />
m utta raatihuoneesta ei kuulunut<br />
m itään. K aupungin vanhim m at anoivat<br />
lykkäystä vuoteen 1871 ja valtio<br />
o li valm is m yöntäm ään sen. M äärävuosi<br />
m eni, m utta nytkään tu rk u <br />
laiset eivät o lle e t ensinkään kiin <br />
n ostu n e ita rakennussuunnitelm ista,<br />
vaan sitä kin enem m än ehtojen<br />
tä yttä m istä koskevan m ääräajan pid<br />
e ntäm isestä jä lle e n . Luultavasti<br />
v ira n o m a iset pitivät T u rkua s illo in<br />
hyvissä kirjo issa, s illä tä llä k in kerra<br />
lla su o stu ttiin kaupungin pyyntö<br />
ö n ja uusi m ääräaika asetettiin<br />
vuoden 1877 loppuun. M utta s illo in<br />
o lisi näytettävä, että on tosi kysym<br />
yksessä, kuului päätös. Kun aika<br />
lähestyi katsoi kaupunginvaltu usto,<br />
jo k a nyt vastasi kaupungin h a llin <br />
nosta kaupungin vanhim pien asem<br />
esta, ettei o llu t kaupungin arvon<br />
m ukaista enää v itk a s te lla asian<br />
kanssa. T o ki nytkin löytyi eräitä,<br />
l ) K irjo itu s ju lkaistu v. 1921 (suom.<br />
huom.)<br />
jo tk a o liva t sitä m ieltä, että olisi<br />
jä lle e n yrite ttävä saada lykkäystä,<br />
m utta näm ä jä ivä t vähem m istöksi.<br />
Nyt olisi rakennettava, olisi tehtävä<br />
talo, jo ka vastaisi vuosisatojen tarvetta.<br />
H iljaa m äissä, arveli o ppositio,<br />
riittä isih ä n to k i pienem pi ja lyhyem<br />
m äksi ajaksi ta rkoite ttu . V uoden<br />
1876 alussa o li kuitenkin asetettu<br />
valiokunta ja kesällä asia o te t<br />
tiin esille. Seuraavan vuoden lo p <br />
puun m ennessä ei rakennusta kuitenkaan<br />
saataisi valm iiksi, joten<br />
lykkäys tu li jälleen tarpeelliseksi.<br />
S illä aikaa keskusteltiin paikkakysym<br />
yksestä yhtä vilkka a sti kuin nykyisin.<br />
Ihm eellistä kyllä, kiintyi huom io<br />
jo s illo in A leksanterin torille , jota<br />
nykyisin sanotaan useim m iten Kauppatoriksi.<br />
Lyhyesti sanottuna sen<br />
kaikkia sivuja p id e ttiin soveliaina,<br />
erityisesti sen itäistä sivua, jossa<br />
nykyisin sijaitsee T rappin rautakauppa<br />
ja osa entistä Lindblom in<br />
to n ttia . S illo in sanotulla to n tilla oli<br />
puurakennuksia. Kysym ykseen tu li<br />
m yös to rin eteläinen sivu, sittem <br />
m in Forssin ja Å kerm anin talot.<br />
M yöskin itse to rilla venäläisen kirkon<br />
edessä olevalla paikalla oli<br />
m onta kannattajaa, koska siinä ei<br />
tu llu t kysym ykseen maan ja k iin <br />
teistöjen lunastus. A jan vierähtäessä<br />
tu li esille uusia paikkoja. N iinpä<br />
entisellä P etreliuksen ta lo lla ja sitä<br />
lähinnä ole valla R antakadun va rre l<br />
la olevalla to n tilla , jo ka nykyisin<br />
kuuluu kaupungille, oli m onta puoltajaa.<br />
M erkillepantavaa on, ettei<br />
kum paisellakaan to n tilla vielä silloin<br />
o llu t Linnankadun p uoleisia kivira<br />
kennuksia. S iis vastapäätä<br />
S am ppalinnaa oleva paikka, josta<br />
on vapaa näköala yli A urajoen.<br />
Eräs m uu ehdotus koski vanhaa<br />
tu llih u o n e tta , to isin sanoen Sam p-<br />
palinnan sivulla olevaa paikkaa ja<br />
lähinnä Kaskenkadun kulm aa o le <br />
vaa puistoa, ja loppujen lopuksi,<br />
kuten m eidän päivinäm m ekin, ei<br />
puuttu n u t m yöskään ääniä, jo tk a<br />
halusivat sijo itta a raatihuoneen korkealle<br />
S am ppalinnan vuorelle. Joka<br />
kerta kun asia tu li esille, tu li myös<br />
uusia e h dotuksia; eräs p ila ilija oli<br />
to d e lla oikeassa arvellessaan, että<br />
jo s odotam m e vuoden loppuun, niin<br />
m eillä on ehdotu ksia yhtä m onta<br />
kuin v a ltu u te ttu ja kaupunginvaltu ustossa.<br />
Ehtim iseen tu li uusia e hdotuksia,<br />
kuten to n tti Linnankadun<br />
va rre lla kauppahallista K ristiinankatuun,<br />
P orthanin puisto vastapäätä<br />
lyseota, Brahen puisto, nykyiset<br />
Å bo A kadem in ta lo t tai ne osat<br />
näistä, jo tk a sija itsevat H äm een- ja<br />
U udenm aankadun puole lla ja jo tka<br />
s illo in olivat C ajanderin perilliste n<br />
ja P etreliuksen om istuksessa. Edelleen<br />
tu li kysym ykseen se jotensakin<br />
rakentam aton tontti, jo lla nyt sija itsevat<br />
S äästöpankin ja Palovakuutusyhtiön<br />
') huoneistot, ja lopuksi<br />
löydettiin sopiva paikka A ura- ja<br />
P uolalankadun vä lise ltä to ntilta,<br />
jo lla sijaitsevat Prim aksen ja e n tiset<br />
C aleniuksen rakennukset, paikka<br />
jo ka s illo in o li osaksi avoin,<br />
osaksi hökkelim äisesti rakennettu,<br />
vanhan Puolalan k o rtte lin jä lje llä<br />
oleva osa.<br />
MARRASKUUSSA e h d ittiin kerrassaan<br />
äänestykseen asti tässä<br />
paikkojen labyrintissa. Ne kaksi,<br />
jo tk a pysyivät pisim pään listalla,<br />
oliva t viim eksi m ainittu paikka A u<br />
ra- ja P uolalankadu n v ä lillä sekä<br />
kaupoahallin ja K ristiinankadun välinen<br />
paikka, jo lla oli kaksi puurakennuksia<br />
käsittävää tonttia, nim<br />
ittäin asessori Engdahlin, sitte m <br />
m in kauppias N ylundin s illo in vielä<br />
järje stä m ä tö n to n tti ja valokuvaaja<br />
Aunen m atala puurakennus, jo ka<br />
edelleen on eräs pääkatum m e nähtävyyksiä.<br />
Lopullisessa näiden välisessä<br />
äänestyksessä v o itti ensiksi<br />
m ainittu to n tti 29 äänellä 18 vastaan<br />
ja pöytäkirjassa todetaan, että kaupungin<br />
uusi raatihuone tulee rakennettavaksi<br />
7 kaupunginosaan 21<br />
kortte lin to n tille n:o 3 ja puuistutukset<br />
sijo ite tta vaksi sen edessä<br />
ole ville to n te ille . Täm ä tapahtui,<br />
kuten sanottu, arm on vuonna 1876,<br />
m arraskuun 2. päivänä. O nko joku<br />
nähnyt raatihuoneen? Ei kukaan,<br />
s illä se jä i paperille.<br />
PÄÄTÖKSEN yhteydessä voidaan<br />
kertoa eräs episodi. Kun esille tuli<br />
kysym ys venäläisen kirko n edessä<br />
olevasta tontista, ilm o ite ttiin , että<br />
paikka o li luovutettu sanotun kirkon<br />
käyttöön. A lu ksi yleinen häm <br />
m ästys ja sitten, saadakseen tätä<br />
koskevan selvän tiedon, kaupunginvaltuusto<br />
kysyi vähän m yöhem m in<br />
m aistraatilta, p itikö täm ä to d e llis u u <br />
dessa paikkansa ja m in kä vuoksi<br />
näin oli käynyt. T urun m aistraatti<br />
vastasi, että m aistraatti aikoinaan<br />
o li katsonut, ettei s illä p itänyt olla<br />
m itään paikan sanottuun ta rko itu k<br />
seen luovuttam ista vastaan, koska<br />
aikoinaan kuve rn ö ö rin vira sto ka a n ei<br />
l) Nykyisen kaupunginhallituksen, (suom.<br />
huom.)<br />
löytänyt tässä suhteessa m itään estettä.<br />
Vastaus herätti suurta h ilpeyttä<br />
kaupunginvaltu ustossa, m ikä ei<br />
olekaan ihm eteltävää. M utta kysyä<br />
voidaan, kenen hallinnassa paikka<br />
on nyt, kirko n vai kaupungin?<br />
Asian p itä isi o lla selvitettynä ainakin,<br />
kun sanottua paikkaa ruvetaan<br />
uudelleen tuum im aan ja uutta hilpeyden<br />
aihetta ehkä rakentelem aan.<br />
KUN nyt o li päästy näin pitkälle,<br />
puuttui vain ja tko a eteenpäin.<br />
P iiru stu skilp a ilu u n ehdote ttiin 5 000<br />
m arkkaa, sam oin 2 000 m arkkaa ylim<br />
ääräiseen palkintoon. K ustannusarvio<br />
ei saisi nousta yli 600 000<br />
m arkan. Ennenkuin m itään enem <br />
pää tehtä isiin , olisi kuitenkin valiokunnan<br />
neuvoteltava ylia rkkite h ti<br />
L. L indqvistin ja ensim m äisen a rkkite<br />
h d in A. W ileniuksen kanssa ja<br />
kuultava heidän m ie lipiteensä paikasta,<br />
rakennuksen sijoituksesta<br />
ym. M ain itu t herrat p itivät kuitenkin<br />
paikkaa sopim attom ana ja vastustivat<br />
suunnitelm aa päättävästi. Se<br />
oli kylm ä suihku turkula isille , jotka<br />
olivat ylp e itä siitä, että nyt vihdoinkin<br />
saattoivat täyttää valtiovallan<br />
toivom uksen. A sia otettiin jälleen<br />
p ohdittavaksi. Täm än lisäksi sanom<br />
alehdet ko ro ttiva t äänensä esittäen<br />
jo ennen päätöksen tekoa<br />
kantansa, että olisi odotettava ja<br />
katsottava, m iten kaupunki leviäisi.<br />
R aatihuone olisi sijoitettava lähelle<br />
tulevaa keskustaa, sanottiin, kohti<br />
satam aa, jo ka tu lisi siirrettäväksi<br />
etääm m älle alaspäin. On syytä<br />
m uistaa, että nykyistä niin sanottua<br />
alista höyrylaivasatam aa ei ollut,<br />
vaan höyrylaivat tu livat jokea ylös<br />
S am ppalinnan la itu rille , jo n ka lähettyvillä<br />
s ija its iv a t myös tullikam a <br />
ri ja pakkahuone. Kaiken tämän<br />
lisäksi tu li m uita ikäviä juttuja. Keväällä<br />
1878 tu li H otelli Phoenix<br />
valm iiksi ja sen osakkaiden ju o ru t<br />
tiin panneen liikkeelle voim ia Seurahuoneen<br />
ostam iseksi kaupungille,<br />
jonka oston kautta ensiksi m ainittu<br />
vapautuisi kiusallisesta kilpailijasta.<br />
Luultavasti näm ä voim at eivät työskennelleet<br />
turhaan, s illä tästä lähtien<br />
o li laskelm issa m ukana uusi<br />
tonttie h d o tu s, nykyinen kaupungintalon<br />
to n tti. Tilanne alkoi pikkuhilja<br />
a vaivata, e le ttiin piinallisessa ja<br />
yhteisöä alentavassa epätietoisuudessa.<br />
Ei ta h d o ttu rakentaa paikalle,<br />
jo ta a s ia n tu n tija t pitivät sopim attom<br />
ana ja toisaalta oli nvt kyseenalaista,<br />
vo itiin k o edes toivoa, että<br />
senaatti hyväksyisi paikan, jota<br />
asia n tu n tija t eivät olleet puoltaneet.<br />
Kaikesta huolim atta ikävä kysymys<br />
olisi ratkaistava.<br />
VALIO K U N TA o li nyt vuorostaan<br />
k a llista n u t korvansa seurahuoneen<br />
to n ttia päin ja huhtikuussa 1879<br />
valio ku n ta rohkeni ehdottaa, että<br />
to n tti o lisi lunastettava ja iso kivirakennus<br />
(nykyinen kaupungintalo)<br />
laajennusten avulla korjattava raatihuoneeksi.<br />
Perustaksi tälle kaikelle<br />
o li jo hankittu piiru stu kse t a rkkite<br />
h ti F. A. S jö strö m iltä , jo ka oli,<br />
kuten tunnettua, eräs aikansa etevim<br />
p iä a rk k ite h te ja ja entinen tu r<br />
kulainen. Lisäksi esitettiin, että<br />
o lisi anottava asian palauttam ista<br />
k a u punginvaltu uston käsiteltäväksi<br />
sekä Puolalanm äen tonttia koskevan<br />
päätöksen m itätöim istä. Sjöström<br />
in kustannuslaskelm a nousi<br />
152 000 m arkkaan, johon tu li lisäksi<br />
180 000 m arkkaa tontin lunastam i<br />
seksi, joten sum m a a litti huom attavasti<br />
uuden rakennuksen kustannukset,<br />
joiden katsottiin nousevan<br />
800 000 m arkkaan. A sia pantiin pöydälle<br />
joulukuuhun ja kun se tu li<br />
jälleen käsiteltäväksi, ehdotti va lio <br />
kunta uudelleen, että uuden raatihuoneen<br />
rakentam ista koskevan<br />
kaupungin velvollisuuden täyttäm i<br />
seksi olisi seurahuonekiinteistöä<br />
käytettävä arkkite h ti S jöström in<br />
suunnitelm an m ukaisesti liittäen<br />
mukaan myös uudisrakennuksen<br />
Aurakadun puolelle vira ston ta rp e i<br />
ta varten ja eräitä m uita huonetilo <br />
ja sekä m uiden huoneistojen s ijo ittam<br />
isen vanhem piin kivirakennuksiin;<br />
että kaupunginvaltuuston olisi<br />
heti tehtävä senaatille ilm oitus<br />
asian ratkaisusta sekä hankittava<br />
asiantuntijoiden lausunto e h dotuksesta<br />
ja sen jälkeen tehtävä päätös<br />
ja teetettävä täydelliset piirustukset.<br />
TAASKIN olivat kaupunginisät<br />
pinteessä. Senaatti oli vaatinut, että<br />
kaupungin oli ennen vuoden lo p <br />
pua annettava lopullinen lausunto<br />
asiasta. Kysyttiin huolestuneina<br />
m itähän seuraisi, jo s vaatim usta ei<br />
nytkään noudatettaisi. Kokouksessa<br />
ei kukaan halunnut vastata kysym<br />
ykseen. Kaikki vaikenivat. Lopuksi<br />
porm estari Herman H öckert puhkesi<br />
puhum aan ja sanoi rauhoittavan<br />
sanan; senaatti ei voine olla<br />
mahdoton, yhteisym m ärrykseen voitaneen<br />
toki päästä. K okous päästi<br />
helpotuksen huokauksen, jälleen<br />
pantiin asia pöydälle, varm uuden<br />
vuoksi m äärääm ättöm äksi ajaksi, ja<br />
uskaltauduttiin uuden ilm oituksen<br />
tekem iseen senaatille ja lykkäyksen<br />
anom iseen, "k o s k a asiaa ei oltu<br />
voitu ratkaista m ääräajan puitteissa".<br />
Senaatti antoi jälleen lykkäystä,<br />
m utta vain seuraavan eli vuoden<br />
1880 syyskuun loppuun asti, jo llo in<br />
kaupunqinvaltuuston oli ehdotto <br />
m asti ilm oitettava, m ihin päätökseen<br />
se oli tu llu t kysymyksessä,<br />
joka koskee seurahuoneton tin käyttäm<br />
istä uuden raatihuoneen paikkana.<br />
M UTTA kärsim ys ja epätietoisuus<br />
ei o llu t vielä lopussa. M ahtajien<br />
tielle asetettiin uusia kom pastuskiviä.<br />
Viim eksi m ainitun vuoden<br />
huhtikuussa saivat m aistraatti ja<br />
raastuvanoikeus yhdessä aatteen<br />
m erkityksellisen lausunnon antamisesta.<br />
Ne havaitsivat nyt vuorostaan<br />
koko seurahuonetta koskevan<br />
ehdotuksen soveltum attom aksi ja<br />
katsoivat, että olisi edullisinta, jos<br />
kaupunki saisi raatihuoneen rakentam<br />
iseen lykkäystä siihen asti, kunnes<br />
sellaisen tarvetta to d e lla tunnettaisiin.<br />
Vielä p itkälle eteenpäin<br />
tultaisiin toim een vanhalla, jo s esim<br />
erkiksi poliisikam ari ja sotilasvartio<br />
irro ite tta isiin siitä ja s ijo ite t<br />
taisiin seurahuonerakennukseen.<br />
Vanhan seurahuoneen korjauksia<br />
enem pää kuin uudisrakennustakaan<br />
Aurakadun puolelle ei puollettu.<br />
A janm ukainen raatihuone eli kaupungintalo,<br />
kuten nyt ta h d o ttiin sanoa,<br />
tu lisi ta rp e e lliseksi vasta isuudessa,<br />
ja tä tä ta rk o itu s ta va rte n olisi<br />
varattava vuositta in m ääräsum m a.<br />
MONEN m ie lestä täm ä o li e riskum<br />
m allista puhetta kaikkie n a ik a i<br />
sem pien valm iste lu je n ja päätösten<br />
jälkeen. M utta toisaalta, jo s sillä<br />
tapaa päästäisiin eroon e p ä m ie llyttävästä<br />
asiasta, niin m iksikäs ei.<br />
R aatihuonekysym ys o li oikeastaan<br />
asetettu ka u p u n g ille pakosta, eikä<br />
koskaan oltu havaittu m itä än to d e l<br />
lista halua sen ratkaisem iseen.<br />
S eurahuonetontin o s to lla vuoden<br />
1879 m arraskuussa 150 000 m arkan<br />
kauppahinnasta o li ku ite n kin kaikkien<br />
m a h dollisuuksien varalta va r<br />
m istettu paikka. K oko päätökselle<br />
Puolalan to n tista h e ite ttiin hyvästit<br />
s illä nyt o ltiin selvillä, m issä raatihuoneen<br />
e likkä kaupungin ta lo n pitäisi<br />
sijaita. N äinollen hyväksyttiin<br />
huhtikuussa 1880 m aistraatin ja<br />
raastuvanoikeuden ehdotu s ja anottiin,<br />
että senaatti te k is i sam oin.<br />
Jos vastoin odotu ksia näin ei kävisi,<br />
luvattiin olla va lm iita kiire h timään<br />
raatihuoneen rakentam ista<br />
paikalle, jo ka nyt oli käsissä ja<br />
jo n ka soveliaisuudesta m ie lip ite e t<br />
ainakin toista iseksi kävivät sangen<br />
hyvin yhteen. V iisun lopuksi senaatti,<br />
jo n ka kärsivällisyys oli to <br />
della ihm eteltävä, oli valm is vielä<br />
kerran suostum aan siihen, että<br />
huolestuneet T urun ukot saivat ta h <br />
tonsa läpi. Tästä rie m astuneena<br />
päätti kaupunginvaltu usto antaa<br />
asian levätä vielä m äärääm ättöm än<br />
ajan.<br />
T äm ä lepo on, kuten tunnettua,<br />
tu llu t to d e lla peruste e lliseksi. Tosin<br />
sitä on sen neljänkym m enen vuoden<br />
aikana, jo k a on ku lu n u t p ä ä tö k<br />
sen teosta, häirin n yt havahtum inen<br />
sillo in tä llö in , m utta uni on tu llu t<br />
aina uudelleen yhtä pian. Emme<br />
tässä tule seuraam aan näitä elonilm<br />
aisuja eri m uodoissaan. Ne kuuluvat<br />
nykyaikaan eikä m enneeseen,<br />
jo ka on katsaustem m e kohteena.<br />
Voim m e tyytyä toteam aan, e ttä kysym<br />
yksen kaikkein viim eisim m ässä<br />
vaiheessa kaupungin ta lo n to n tti nyt,<br />
kuten n eljäkym m entä vu o tta sitten,<br />
on sä ilyttä n yt etuasem ansa m uihin<br />
nähden ja sen o h e lla m yös paikka<br />
to rilla , jo ka niinikään oli sillo in<br />
kurssissa. Nyt kuulutettu kilp a ilu<br />
koskee näitä m olem pia ja tu le vaisuus<br />
on antava vastauksen.<br />
TULEVAISUUS, niin, m e illä on<br />
edessäm m e *) neljännesvuosisadan<br />
tulevaisuus e nnenkuin m eidän ta r<br />
vitsee aja te lla ra atihuonekysym yksen<br />
100-vuotisjuhlaa. K ukapa tietää,<br />
ehkä s illo in voidaan, jos, niin kuin<br />
usein aikaisem m in kin , jo ta in o d o t<br />
tam atonta sattuu, ju h lia sam anaikaisesti<br />
kun uusi ra atihuone eli<br />
kaupungin ta lo vih itä ä n .<br />
□<br />
l ) Nyt jo runsaasti takanam m ekin, (suom.<br />
huom.)
Maamme ensimmäinen puhelinkeskus<br />
perustettiin Turkuun<br />
■ Joulukuun puolivälissä 1977 tuli kuluneeksi sata vuotta siitä,<br />
kun m etallitehtailija Johan Nissisen konttori- ja myymälähuoneistot<br />
Annan- ja Eerikinkadun kulmatalossa Helsingissä yhdistettiin<br />
pihan yli kulkevalla puhelinjohdolla. Uranuurtajana<br />
Turussa oli m erikapteeni Frans Nordfors, joka veti puhelinjohdon<br />
laivakonttoristaan Kaskenkatu 1:stä Kanavaniem en<br />
lastauslaiturille. Ja hänen aloitteestaan perustettiin myös<br />
m aam m e ensim m äinen puhelinkeskus Turkuun, eikä siis Helsinkiin,<br />
kuten historia virheellisesti kertoo. Tam pereen puhelinkeskus<br />
oli toinen ja Helsingin kolmas. Turun puhelinkeskus<br />
avattiin maaliskuun 19. päivänä 1882 Julinin talossa, nykyisessä<br />
Aurakatu 1:ssä, palvelem aan koko kaupungin asukkaita.<br />
P uhelim en satavu o tish isto ria n<br />
m e rkeissä T urun verkkoryhm ässä<br />
to im iva t p u h e lin la ito k s e t jä rje stivä t<br />
näyttelyn T urun T a id e h a llissa 10.—<br />
16. 12. 1977. Näyttelyn avauksen<br />
s u o ritti m aaherra Paavo A itio. Perja<br />
n ta in a 9. 12. T urun kaupunginvaltu<br />
u sto n p u h e e n jo h ta ja H eikki Löyttyn<br />
ie m i ja puhelin la ito ksen jo h ta ja<br />
V eikko T ähti laskivat seppeleen<br />
ka u p u n g in p u h e lin la ito ksen perustaja<br />
n Frans N o rd fo rsin haudalle.<br />
T a id e h a llin pohja ke rro kse ssa esite<br />
ltiin puhelin to im e n kehitysvaiheet<br />
eri vuosikym m enien päätapahtum i<br />
en, vanhojen valokuvien ja esineistö<br />
n avulla. E sillä o li mm. p u h e lin kone<br />
kulta kin vuosikym m eneltä. P ohja <br />
ke rroksessa o li nähtä villä tyyp illin e n<br />
yksityisp e rh e e n h o idossa o llu t maalaiskeskus,<br />
jo ka to im ii vie lä kin Nauvon<br />
R isiksessä. N äytte illä o li myös<br />
e ri m aissa puhelim en keksim isen<br />
s a ta v u o tisju h lie n kunniaksi ju lk a is <br />
tu ja p ostim erkkejä.<br />
Y läkerrassa e s ite ltiin nykypäivän<br />
ja tulevaisuuden puhelin to in ta . S iellä<br />
a hersivat m yös T urun am m attikoulu<br />
n p u h e lin lin ja n o p p ila a t norm<br />
aalien ty ö h a rjo itu ste h tä vie n parissa<br />
ja y rittiv ä t ra tko a a m m a ttitu tkin <br />
non vaativia tehtäviä. M yös e siteltiin<br />
p u h e lin lu e tte lo n painatuksen m o n i<br />
naiset vaiheet. L. M. E ricssonin tulevaisuuden<br />
o sasto lla o li nähtävillä<br />
mm. kuvapuhelin, v ie s tis a te liittite<br />
k n iik k a ja puheensiirto a lasersäteen<br />
avulla hiuksenohutta lasiku itu -<br />
säie ttä m yöten. T a id e h a llin p ihalla<br />
o li nähtävissä posti- ja lennätin la i-<br />
toksen p u h e lin la b o ra to rio n m ittausla<br />
itte id e n huolto a u to ja T urun kaup<br />
ungin p u h e lin la ito ksen e rikoisajo -<br />
neuvo.<br />
JU H LA LLIS E T<br />
V IH K IÄ IS E T<br />
P ro fe ssori E ino Suovan Turun<br />
p u h e lin la ito k s e n va ih e ita käsittele-<br />
• A se n ta ja t lin ja n rakennustyössä<br />
v. 1920.<br />
vässä h is to riikissa m ainitaan, että<br />
m aaliskuun p uolivälissä puhelin la i<br />
to s lo p u lta kin valm istui, ja se o te t<br />
tiin käytäntöön ju h la llis in vihkiäisin,<br />
jo tk a su o rite ttiin keskusasem alla<br />
sunnuntaina, m aaliskuun 19 p:nä<br />
1882 klo 4,30 ip. K a p ellim estari Lorentz<br />
F ich te lb e rg e r saapui sinne<br />
soitto kuntin e e n , sam oin m ieskuoro.<br />
V ihkiäisten ajaksi olivat kaikki puh<br />
e lim enom istajat kytketyt keskukseen,<br />
ja jokaisen tila a ja n luo o li kerääntynyt<br />
väkeä, ystäviä ja tuttavia,<br />
todistam aan tätä m erkkitapausta Turun<br />
kaupungin historiassa S oitto <br />
kunta s o itti aluksi "P o rila iste n m arssin<br />
” ja sitten fanfaarin. Sen jälkeen<br />
lausu ttiin keskusasem alta tervehdys<br />
seuraavin runonsäkein, (ruotsiksi).<br />
Terve, Auran kansa! Sinua tervehtii<br />
puhelin ja vihkiytyy tänään p a l<br />
velukseesi. Nyt salam a on pantu<br />
kulkuneuvoihin, liikenteen valtim o<br />
s ykkii reippain lyönnein. Eteenpäin<br />
a hkeroiden! — ja h yvinvointi kru u <br />
naa työn. eteenpäin valosta valoon,<br />
Te A uran pojat. Eläköön edistys,<br />
hurraa!<br />
K aikista p uhelim ista h uudettiin<br />
vastaukseksi keskukseen hurraata.<br />
O rkesteri s o itti fanfaarin, ja kuoro<br />
laulo i "V å rt la n d in ". V iim eisenä ohjelm<br />
a n u m e ro n a oli Turussa sillo in<br />
vierailevan v iu lu ta ite ilija n G erhard<br />
B rassinin esittäm ä viulusoolo.<br />
V ih k iä is ju h la oli siis o ivallisesti<br />
suunnite ltu . Se ei kuitenkaan o nnistunut<br />
yhtä hyvin, kuin järjestäjän<br />
ta rkoitu s o li ollu t, ja syy oli yleisön.<br />
K aikilla pääteasem illa va llitsi nim ittäin<br />
h älinä ja puheensorina, joka<br />
kantautui keskusasem an välityksellä<br />
kaikkien m uiden puhelin ku u n te lijo i-<br />
den korviin. "K u u lu i äänekkäitä<br />
huutoja, väittelyä, naurua, vihellystä,<br />
laulua, hanurinsoittoa, vieläpä kello<br />
n tik ity s tä k in ", kertoo nim im erkki<br />
" A li" Å bo U nderrättelserissä m erkkitapauksesta.<br />
Kun vih kim isto im itu s oli ohi, oli<br />
puhelin yleisön käytettävissä. Tämä<br />
o li kum m inkin m elko varom aton to i<br />
m enpide, s illä joka in e n halusi puhua.<br />
Keskusasem an vähäinen henkilö<br />
ku n ta o li huutavassa hukassa,<br />
kun kaikki läpät olivat yhtäaikaa auki,<br />
ja varm asti s illo in te h tiin moni<br />
väärä jo h to p ä ä tö s keskusasem an<br />
to im intanopeudesta.<br />
M erikapteeni N ordforsin vihkiäispäivän<br />
aam una Å bo U nderrättelserissä<br />
julkaisem assa aakkosellisessa<br />
o sakkeiden luettelossa oli 63 nimeä,<br />
jo is ta 11 o li ilm an num eroa. Todellisuudessa<br />
luettelossa oli vain 48 num<br />
eroa ja niistä vihkiäispäivänä 5<br />
oli vielä vapaana.<br />
Puhelujen välitystä vuosisadan vaihteessa Turun puhelinlaitoksessa.<br />
• T ie to koneohja tu n keskuksen valvom<br />
osta T urun puhelin la ito kse ssa .<br />
YLI KAKSI M ILJO O N AA<br />
PUHELINTA<br />
N ykyisin S uom essa on yli kaksi<br />
m iljo o n a a puhelin ta ja p u h e lin to i-<br />
m en p iirissä työskentelee yhteensä<br />
noin 23 000 henkilöä.<br />
Tieto koneaika a lkoi T urun p uhelin<br />
la ito k s e lla vuonna 1974. Tänä<br />
vuonna T urun p u h e lin la ito s ottaa<br />
käyttöön A X E -keskuksen, jo lla jo <br />
kaiseen puhelim een voidaan saada<br />
om a m uisti. N äköpuhelin tekee tuloaan.<br />
Tähän p uhelim een voidaan<br />
kytkeä mm. h ä irin tä p u h e lu je n etsintälaite,<br />
jo lla ilkivalta iste n puhelujen<br />
s o itta ja saadaan ilm i napin<br />
painallu kse lla , jo llo in tie to k o n e ilm<br />
oittaa keskuksen k irjo itu s p ä ä tte e l-<br />
le, kuka on h ä irits ijä ja ketä on häiritty.<br />
T ie to koneohja tu t puhelin keskukset<br />
yle istyvä t ja ta rjo a vat ja tk u <br />
vasti laajentuvan p a lveluvalikoim an<br />
kuten erite llyn p u helinlaskun, lyhytnum<br />
erovalinnan, jo n o tu s m a h d o llisuuden<br />
ja puhelun autom aattisen<br />
ohjautum isen haluttaessa toiseen<br />
num eroon. N äppäin p u h e lin syrjä yttää<br />
aste itta in valintale vypuhelim e n .
Itsenäisyyspäivällä useita<br />
tilaisuuksia Turussa<br />
— ”Itsenäisyyden k ivi” S am ppalinnan m äen rinteelle —<br />
■ Its e n ä is y y te m m e 6 0 -ju h la v u o d e n its en ä isyysp<br />
ä iv ä n ä T u ru s s a jä rje s te ttiin lu ku is ia e rila is ia<br />
tila is u u k s ia , jo ih in o s allistu i e n n ä ty s m ä ä rä<br />
y le is ö ä . V a rs in a is -S u o m e n a lu e e n p ä ä ju h la s s a<br />
Ik itu u rin A re n a -h a llis s a m m . oli läsn ä p a ris e n<br />
tu h a tta h e n k e ä . P äiv än v ie tto a lo ite ttiin T u <br />
run v a ru s k u n n a n s e p p e le e n la s k u tila is u u k s illa<br />
• S u o m e n its e n ä is y y d e n 6 0 -v u o tis ju h liin T u ru s s a liittyi m yös la h jo itu s v a ro in<br />
h a n k itu n ja p ys ty tetyn Itse n ä is y y d e n k iv e n p a lja s tu s S a m p p a lin n a n m ä e n rin <br />
te e s s ä Itä is e llä R a n ta k a d u lla . P a ts a a n lu o vu tti k a u p u n g ille p a ts a s to im ik u n n a n<br />
p u h e e n jo h ta ja T a u n o L e in o ja se n o tti va s ta a n k a u p u n g in v a ltu u s to n p u h e e n <br />
jo h ta ja H e ik k i L ö y tty n ie m i. P a ts a a n p a lja s tu s p u h e e n p iti p ro f. P a av o K allio .<br />
— K u va: Ilm a ri R in n e.<br />
V arsinais-S uom en alueen itsenäisyyspäivän<br />
p ä äjuhla p id e ttiin Ikitu<br />
u rin kongressikeskuksen Arenahallissa.<br />
Juhlan jä rje s te ly is tä vastasivat<br />
T urun ja P orin läänin h a llitu s,<br />
T urun kaupunki ja eri p o liittis te n<br />
puolu e id e n p iirijä rje s tö t. Pääjuhlan<br />
avasi m aaherra Paavo A itio ja ju h la <br />
puhuja n a o li puolu stu sm in iste ri<br />
T aisto Tähkäm aa. Juhlaan toi Neuv<br />
o s to liito n tervehdyksen pääkonsuli<br />
V a lentin A. B ondar. Juhlan o h je l<br />
m assa esiin tyivät T urun kaupungino<br />
rke ste ri jo h ta ja n a a n kapellim e sta ri<br />
P e rtti Pekkanen, T urun suom enkielisen<br />
työväenopiston lausuntaryhm ä<br />
ohja a ja n a a n Irja Lappalainen, T arv<br />
asjoen N uorisoseuran tanhuryhm ä<br />
ja p e lim a n n it sekä y lio p p ila s k u o ro t<br />
B rahe D jä kn a r ja F lorakören jo h ta <br />
janaan G o ttfrid G räsbeck.<br />
P U O L U S T U S L A IT O K S E L L A<br />
P A R A A T I<br />
u u d e lla h a u ta u s m a a lla . A a m u p ä iv ä llä p a lja s <br />
te ttiin S a m p p a lin n a n m ä e n rin te e llä ” Its e n ä i<br />
syyden k iv i” -m u is to m e rk k i. P äiv än o h je lm a s s a<br />
o li lisäksi p u o lu s tu s laito k s en p a ra a ti, T u ru n<br />
v aru s ku n n an ju h la, y lio p p ila id e n s o ih tu k u lk u e ,<br />
ju h la ju m a la n p a lv e lu k s e t ja ju h la t v a n h a in k o <br />
d eissa.<br />
P uolustusvoim ien itsenäisyyspäivän<br />
tila isu u d e t a lkoivat kello 9<br />
aam ulla seppele e n la skutila isuuksilla<br />
u udella hautausm aalla. T urun varuskunnan<br />
seppeleet laskettiin sankariris<br />
tille , K arjalaan jääneid e n vainajie<br />
n m uistom erkille, vakaum uksensa<br />
puolesta kaatuneiden m uistom erkille<br />
ja vapaussodan m uistom erkille.<br />
Lounais-S uom en S otila slä ä n in jo u k <br />
kojen paraatikatselm us tapahtui T u <br />
run k a u p p a to rilla kello 10.30, m inkä<br />
jälke e n noin 1 000 m iestä käsittävät<br />
jo u k o t s u o rittivat ohim arssin, jonka<br />
vastaanotti A ura kadulla kaupungintalo<br />
n e dustalla so tila slä ä n in kom entaja,<br />
kenra a lilu u tn a n tti U rpo Levo.<br />
P a ra a tijo u kkoja kom ensi T urun varuskunnan<br />
päällikkö, eversti Pauli<br />
Kaskeala. P araatikatselm ukseen<br />
osa llistu i varuskunnan om ien yksiköiden<br />
lisäksi jo u k k o ja Porin P rikaatista<br />
Säkylästä ja Satakunnan<br />
T ykistö rykm e n tistä N iinisalosta.<br />
T urun varuskunnan itsenäisyyspäiväjuhlaa<br />
v ie te ttiin K upittaan urh<br />
e iluhallissa kello 11.30 alkaen.<br />
Juhlapuhuja n a o li eversti Pauli Kaskeala.<br />
V arusm ieskuoro sam oinkuin<br />
T urun va ru skunta soitto kunta ja sotila<br />
sko tisisa r L. K alske esiintyivät.<br />
V A N H A IN K O D E IS S A<br />
J U H L IA<br />
T urun kaupungin om istam issa L iinallaan,<br />
Luoiavuoren ja Runosm äen<br />
vanhainkodeissa jä rje s te ttiin itsenäisyyspäivän<br />
iltana om at itsenäisyysjuhlansa,<br />
jo id e n ohje lm a koostui<br />
pääosaltaan vanhainkotien asukkaiden<br />
suorittam asta ohjelm asta.<br />
Illa lla ylio p p ila id e n järjestäm ään<br />
soihtukulkueeseen y lio p p ila s ta lo lta<br />
s a n k a riris tille o sa llistu i noin 500<br />
m arssijaa.<br />
T urun Laivastolippueen ju h la lip u <br />
te tu t alukset k iin n ittyivä t M a rtin sillan<br />
a lapuolelle A urajoen länsirantaan,<br />
jo ssa y le isöllä oli tila isu u s tu <br />
tustua aluksiin kello 11— 14 välisenä<br />
aikana.<br />
" IT S E N Ä IS Y Y D E N K IV I"<br />
P A L J A S T E T T IIN<br />
Itsenäisyyspäivän aam una p a lja s<br />
te ttiin S am ppalinnanm äen A urajoen<br />
puoleisessa rinteessä kello 9.30<br />
"Itsenäisyyden k ivi"-m u isto m e rkki.<br />
P aljastuspuheen p iti p rofessori Paavo<br />
K allio, (puhe ju lkaista a n toisaalla<br />
lehdessäm m e) ja m uisto m e rkin luovu<br />
tti T urun kaupungille p atsastoim i<br />
kunnan puheenjo h ta ja T auno Leino.<br />
T urun joukko-o sasto n kilto je n T u<br />
run k a u p u n g ille lahjoittam an m uisto<br />
m e rkin on su u n n ite llu t kuvanveistä<br />
jä A ntti Louhisto. M uistom erkin<br />
korkeus on n e ljä m etriä ja se on<br />
kiiltä väksi h io ttu a g ra n iittia . Jokai-<br />
Joulurauha julistettiin<br />
Prinkkalan parvekkeelta<br />
ilman kirkonkelloja<br />
■ P rin k k a la n ta lo n p a rv e k k e e lta jo u lu rau h a on ju lis te ttu vuosis<br />
a to ja ja v ain harvo in se on jä ä n y t ju lis ta m atta . P erim ä tied o n<br />
m u k a a n isovihan ja T u ru n p iirityksen a ik a n a näin on käynyt<br />
s am o in k u in vu o n n a 1917. R adio n v ä lity ksellä jo u lu rau h an ju <br />
listu s on v ä lite tty koko m a ah a n 1 930-lu vu lta a lk a en .<br />
T ä tä p e rin n e ttä n o u d a te ttiin jä lle e n v iim e v u o d en jo u lu a a tto n a ,<br />
jo llo in k ello 12 vt. m a is tra atin sih teeri P ek k a S ilja n m ä k i luki<br />
jo u lu ra u h a n ju lis tu k s en . T ilais u u d e ssa esiin tyi T u ru n V a ru s <br />
k u n ta s o itto k u n ta . T u o m io k irk o n korja u s ty ö esti k irk o n k e llo je n<br />
s o ito n . R ä n tä sa te e sta h u o lim atta tilais u u te e n o sallistu i ru n <br />
s aasti y le isö ä .<br />
T urku on tiettävästi ainoa kaupunki<br />
Pohjoism aissa, m issä ennen hyvin<br />
kin tavallinen joulurauhan ju lis <br />
tam inen on säilynyt katkeam attom a<br />
na perinteenä läpi keskiajan aina<br />
nykypäivään saakka. Koska jo u lu <br />
rauha T urussa ju lis te ttiin ensim m äisen<br />
kerran, ei ole tiedossa, mutta<br />
tiedetään, että Skandinavian m aissa<br />
tu n n e ttiin jo kristinuskon leviäm isen<br />
jälkeen peräti 27 erila ista rauhaa,<br />
kuten mm. käräjärauha ja m arkkinarauha.<br />
Joulurauha tunnettiin niinikään<br />
jo 1200-luvulla ja se kesti jo u <br />
lun aatosta Nuutinpäivään. Joulurauha<br />
sulki p iiriin s ä m yös kaupallisen<br />
toim innan. P rinkkalan talon<br />
nen patsashankkeeseen osallistunut<br />
sai nim ensä adressiin, joka patsaan<br />
m ukana luovutettiin Turun<br />
kaupungille.<br />
K O U L U IL L A O M IA<br />
J U H L IA<br />
Turun kaupungin kansakoululaitoksen<br />
itsenäisyysjuhlaa vietettiin<br />
jo p e rjantaina 2. jo u lu ku u ta Turun<br />
ko n serttita lo lla . K oululaitoksen ju h <br />
lassa esiintyivät T urun kaupungin<br />
ko u lu la issoitto kunta johtajanaan dir.<br />
mus. Y rjö Rostam o, Puropellon koulun<br />
nuorisokerh o johtajanaan opettaja<br />
L. Ranne kansantanhuilla, koulula<br />
ito kse n oppila sorkeste ri johta ja <br />
naan lehto ri A. Loim ovuori, koululaito<br />
kse n m usiikkilu o kkie n oppilasku<br />
o ro jo htajanaan opettaja A-M.<br />
S illanpää sekä Juhana H erttuan ‘ukion<br />
o p p ilasryhm ä johta jin a a n lehtorit<br />
H. A nias ja M-L. Å kerm an sekä<br />
E ricus-kuoro. Juhlassa puhuivat<br />
koulula u ta ku n n a n puheenjohtaja,<br />
e rityiso p e tta ja T a p io H olvitie, koululautakunnan<br />
ru otsinkielisen osasto<br />
n puheenjo h ta ja S. Stendahl ja<br />
ko u lu to im e n jo h ta ja Pentti Lahti. □<br />
p arvekkeelta luettavan ju listuksen<br />
sanam uoto on m uuttunut aikojen<br />
kuluessa. Alkujaan jo ulurauha luettiin<br />
yksinom aan ruotsiksi, m utta jo<br />
eräässä vuodelta 1711 säilyneessä<br />
asiakirjassa m ainitaan "s iitä kauheasta<br />
o n nettom uudesta ", että jo u <br />
lurauha on tu llu t ju liste tu ksi paitsi<br />
ruotsiksi myös suom eksi. Nykyään<br />
ju lis tu s luetaan m olem m illa kielillä.<br />
Nykyisen ju listuksen sanam uoto<br />
pohjautuu K ristiina-kuningattaren<br />
käskykirjeessä 1640-luvulla määrättyyn<br />
julistukseen.<br />
T U R U N J O U L U K U U S I<br />
L O U H IS A A R E S T A<br />
P erinteinen turkulaisten yhteinen<br />
joulukuusi n oudettiin keskiviikkona<br />
22. 12. 1977 Louhisaaren kartanon<br />
m ailta Askaisista. Lähes 100-vuotias<br />
kuusivanhus varu ste ttiin torstaina<br />
200:lla sähkölam pulla, jo tk a sytytettiin<br />
perjantaina, aatonaattona. Kuusijä<br />
ttilä ise llä oli pituutta 25 m etriä,<br />
josta kuitenkin noin 2 m etriä meni<br />
katutason a lapuolelle betonilieriöön.<br />
T urun tuom iokirkon edustalla kuusi<br />
o li valaistuna loppiaiseen saakka.<br />
T urun kaupungin vuokraam ia joulukuusien<br />
m yyntipaikkoja oli ta rjo l<br />
la huutokaupassa 60 ja niistä kertyi<br />
vuokratuloja 10 080 m arkkaa. K orkein<br />
vuokra 360 mk m aksettiin Tuom<br />
io kirkkoto rin ja K äsityöläiskadun<br />
m yyntipaikoista.<br />
TURUSSA o li vuoden 1977 loppuun<br />
m ennessä lopullisesti kä sitte <br />
lem ättä 533 kaupunginvaltuutettujen<br />
tekem ää a loitetta. V iiden vuoden<br />
ikään o li ehtin yt 137 aloitetta. Vanhin<br />
o li edelleen valtuutettu Oiva<br />
Varppeen 4. 4. 1955 tekem ä aloite<br />
kaupungin kuorm a-, paketti- ja<br />
henkilöautojen käytöstä huolehtivan<br />
osaston perustam isesta.<br />
L eirik oulu<br />
syksyllä<br />
T uru ssa<br />
K ansainvälinen le irik o u lu jä rje s <br />
tetään kahdeksatta kertaa Turussa<br />
ensi syksynä T urun P o hjola-N orden<br />
yhdistyksen huole h tie ssa jä rje s te <br />
lyistä. L e irikoulu u n osallistu u noin<br />
90 oppila sta T urusta, G öteborgista,<br />
B ergenistä ja Å rhusista.<br />
Y hdistyksen to im in ta o h je lm a ssa<br />
on mm. h u h tikuussa T ukholm aan<br />
tehtävä te a tte rim a tka ja s u u n n ite l<br />
m issa syksyllä R uotsin ka u tta te h <br />
tävä m atka K ööpenham inaa n ja<br />
Å rhusiin. K ööpenham inan N orden-<br />
Yhdistys ja g ö te b o rg ila in e n laulukuoro<br />
v ie ra ile vat kevään aikana<br />
Turussa.<br />
K a tedralskolanissa jä rje s te ttiin<br />
9. 3. <strong>1978</strong> la u lu - ja s o itto ilta , jonka<br />
o hje lm a koostui p ä ä a sia llisesti suom<br />
en- ja ru o ts in k ie lis e s tä ru n o - ja<br />
lauluaineistosta. N eljä Å b o A kadem<br />
in o p iskelija a o liv a t la a tin e e t rakkauden<br />
e ri m u o to ja ilm entäneen<br />
o hjelm an.<br />
T urun P o h jola-N orden-yhdistys<br />
on to im in u t lähes 40 v u o tta ja se<br />
on Suom en P ohjo la -N o rd e n -jä rje s-<br />
tön to iseksi suurin paika llisyh d istys.<br />
Y hdistyksen puheenjo h ta ja n a to im ii<br />
to im itu s jo h ta ja Lars Tiusanen, vara<br />
puheenjohta jana fil.lis . Bo G rö n <br />
holm ja s ih te e rin ä fil.ka n d . S usanne<br />
S egerstråle.<br />
□<br />
TURKU-SEURAN<br />
JÄSENMAKSUT<br />
V. <strong>1978</strong>:<br />
Yksilöjäsenet<br />
Perheenjäsenet<br />
20 mk<br />
5 mk<br />
Ainais- ja yhteisöjäsenet<br />
200 mk<br />
Jäsenetuna Suomen<br />
Turku, Åbo vår stadlehden<br />
vuosikerta.
Uuden vuoden vastaanotto<br />
Turussa perinteiseen tapaan<br />
■ U u d e n v u o d en v a s ta a n o tto tila is u u d e s ta<br />
T u ru n tu o m io k irk o n p o rta illa on m u o d o s tu n u t<br />
p e rin n e , jo k a on ja tk u n u t läh e s k o ko its e n ä i<br />
s yy te m m e a ja n . U u d e n v u o d e n v a s ta an o to n<br />
h a rta u s p u h e e n p iti lä ä n in ro v a s ti A lv a r K u rtén .<br />
K a u p u n g in v a ltu u s to n p u h e e n jo h ta ja H e ik k i<br />
L ö y tty n ie m i p iti k a u p u n k ila is ille p u h e e n , jo n k a<br />
ju lk a is e m m e o h e is e n a . M ie s k u o ro L aulu n Y s <br />
tä v ä t e s iin ty iv ä t jo h ta ja n a a n d ir.c a n t. E sko<br />
S o la s a a ri ja T u ru n V a ru s k u n ta s o itto k u n ta<br />
s o itti jo h ta ja n a a n m u s iik k ik a p te e n ilu u tn a n tti<br />
T o im in n a n jo h ta ja<br />
H E IK K I L Ö Y T T Y N IE M I:<br />
Uuden rakentamisen rinnalla<br />
säilytetty historiallisesti<br />
arvokasta jälkipolville<br />
ITSENÄISYYTEM M E 60. vuosi on<br />
s iirty n y t h isto ria a n ja ajatuksem m e<br />
tähyävät odotta vin a uuteen kehityksen<br />
vuosikym m eneen. Avartuva<br />
m aailm a ja ihm isten keskeisen<br />
kanssakäym isen lisääntym inen asettavat<br />
m e ille kasvavia vaatim uksia.<br />
H u o lim a tta siitä, e ttä Suom i on vain<br />
p ie n i saareke kansojen m eressä, on<br />
m e illä ka ik k i edellytykset vaikuttaa<br />
m ie lip ite e n m uodostukseen yli valta<br />
k u n n a llis te n ra jo je n laajaa tunnustu<br />
sta saaneen puolu e e tto m u u sp o litiikka<br />
m m e ansiosta.<br />
EUROOPAN T u rvallisuus- ja Y h<br />
teistyökokouksen H elsingin henki on<br />
elä h d yttä n yt pyrkim yksiä ratkaista<br />
v a ikeatkin kansainväliset o ngelm<br />
at n e u vottelupöydä n ääressä ja<br />
tuon hengen ru o kkim in e n on tä r<br />
keätä e rito te n m eille suom alaisille.<br />
T o ivo rauhan o lo tila n laajentum isesta<br />
koskettam aan kaikkia m aita ja<br />
kansoja elää. Voim m e jo p a todeta,<br />
että s ie llä k in , m issä v ie lä m uutam a<br />
vuosi taaksepäin aseet ratkaisivat,<br />
n im ittä in Lähi-idässä, pyritään nyt<br />
rakentam aan sovinnon s ilta a vuosikym<br />
m enten viham ielisyyden kuilun<br />
ylitse .<br />
RINNAN koko kansakuntaam m e<br />
koskettavan kansainvälisyyden edistäm<br />
isen tule e m yös m eidän tu rk u <br />
laisten antaa om a osam m e työhön<br />
ystävyyden ja yhteisym m ärryksen<br />
lisääm iseksi. Täm ä voi tapahtua<br />
p a rhaiten ystä vyyskaupunkito im in <br />
nan kautta. U n ohtam atta yhtäkään<br />
Heikki Löyttyniemi<br />
T urun yhdestätoista ystävyyskaupung<br />
ista voitaneen todeta, että toisa a lta<br />
pohjoism aisen neliapilan — G öteb<br />
orgin, Bergenin, Å rhusin ja Turun<br />
— keskisessä toim innassa sam oinkuin<br />
T urun ja Leningradin välisessä<br />
toim innassa on saavutettu m e rkittä <br />
vim m ät tulokset, jo id e n vaikutus tulevina<br />
vuosina tule e entisestään<br />
korostum aan.<br />
KULUNUT vuosi oli ensim m äinen<br />
toim in ta vuosi u u delle kaupungin <br />
v a ltu u sto lle ja m uille kaupunkim m e<br />
E sk o J u u ri. A ik a is e m p in a v u o sin a o v at T u ru n<br />
tu o m io k irk o n k e llo t ilm a is s e e t v u o d en v a ih tu <br />
m ise n , m u tta n äin ei ta p a h tu n u t tä llä k e rta a .<br />
T u o m io k irk o n k o rja u s tö id e n ta k ia ei k irk o n<br />
k e llo ja saatu s o im a a n . S en s ija an T u ru n llm a -<br />
to rju n ta p a tte ris to a m p u i k u n n ia la u k a u k s e t<br />
v u o d en vaih tu e s sa. M a a h e rra P aavo A itio n<br />
v a s ta a n o to lle valtio n v ira s to ta lo ssa oli k u t<br />
suttu n oin 1 4 00 v ie ra s ta eri p u o lilta lääniä.<br />
A rk k ip iis p a M a rtti S im o jo e lla ei tä llä k e rra lla<br />
o llu t v as ta an o tto a .<br />
h a llin to e lim ille . T u loksien arvio in tiin<br />
on m ahdollista päästä vasta p item <br />
m än aikavälin jälkeen, m utta jo<br />
nyt voim m e todeta, että vaikeutuvien<br />
ta lo u d e lliste n m ahdollisu u ksie n keskellä<br />
on Turkua kyetty rakentam aan<br />
ja sen kaupunkikuvaa ehostam aan<br />
ollaksem m e valm iita kaupunkim m e<br />
viettäessä 750-vuotisjuhliaan ensi<br />
vuonna.<br />
DET gångna året va r det fö rsta<br />
verksam hetsåret fö r den nya stadsfu<br />
llm ä ktig e och vår stads övriga<br />
förva ltn in g sorg a n . A tt kunna värdera<br />
resultaten ä r m ö jlig t fö rs t efter<br />
ett längre tid sa vsn itt, men redan<br />
nu kan vi kontatera, att m itt ibland<br />
försvårade e konom iska förhålla n d e n<br />
har man strävat a tt bygga upp Abo<br />
o ch a tt snygga upp dess sta d sb ild<br />
fö r att vi skall vara redo a tt fira vår<br />
stads 750-årsjubileum nästa år.<br />
UUDEN ja nykyaikaisen rakentam<br />
isen rin n a lla ei o le unohdettu ve l<br />
vollisuuksiem m e säilyttää vanhaa ja<br />
h is to ria llis e s ti arvokasta jä lk ip o lv ille .<br />
Y htenä e sim erkkinä tästä on tällä<br />
p aikalla olevan kansallispyhättöm m e<br />
laajam ittainen kunnostustyö sam oinkuin<br />
koko m eitä ym päröivän aukion<br />
p erinteisen m iljö ö n säilyttäm inen.<br />
JÄM SID ES m ed a tt nytt o ch modernt<br />
byggts har man ändå inte<br />
glöm t b o rt vår p lik t att bevara det<br />
gam la och h is to ris k t v ä rd e fu lla åt<br />
kom m ande släktled. Ett exem pel<br />
på detta är det om fa tta n d e renoveringsarb<br />
e te t av vår nationalh e lg e -<br />
dom likaså bevarandet av hela den<br />
o m krin g lig g a n d e planens tra d itio <br />
nella m iljö.<br />
LÄHIVUODET tu le va t m e rkitsemään<br />
voim akkaan huom ion k iin n ittäm<br />
istä ku n n a lliste kn isiin kysym yksiin<br />
. M enneen vuoden aikana on jo<br />
luotu alustavat rakennelm at mm.<br />
sella iselle suure lle rakennustyölle<br />
kuin kaupungin a s te itta is e lle s iirtä <br />
m iselle kaukoläm pöverkoston p iiriin<br />
ensi vuosikym m enen puoliväliin<br />
m ennessä. K aupungilla ja kaupunkila<br />
isilla on m onia to iv e ita ja n iiden<br />
kaikkien to teuttam iseen eivät m ahdollisuute<br />
m m e riitä , m utta yh te is-<br />
Turun kaupunkiosaseurat<br />
• Turku-seuran kutsum an kaupunkiosaseurojen neuvottelutilaisuuden osano<br />
tta jia jo ulukuussa 1977 KOP:n uudessa H um alistonkadun konttorissa. —<br />
Kuva: Ilm ari Rinne.<br />
T urku-seura kutsui jo u lu n alla<br />
1977 kaupunkiosaseuro je n edustajat<br />
yhteiseen neuvonpitoon KOP:n uuteen<br />
H um alistonkadun konttoriin,<br />
jossa v ie te ttiin jo u lu n tu n tu ista iltaa<br />
pankin tarjo te ssa kahvit jo u lu to rttu -<br />
je n kera.<br />
Läsnä o liv a t K akskerta-, Paattisten-,<br />
Portsa-, S u ikkila - ja Runosm<br />
äkiseurojen, Lausteen Y hteistyöe<br />
lim en, P iispankatuyhdistyksen ja<br />
hengen avulla me voim m e saavuttaa<br />
enem m än kuin tem pom alla kukin<br />
om aan suuntaam m e. R ohkenenkin<br />
vedota jokaiseen turkulaiseen ja<br />
jo kaiseen kaupunkim m e rakentam i<br />
seen ja kehittäm iseen osallistuvaan,<br />
jo kaiseen teistä, että me kukin<br />
osaltam m e työskentelisim m e mehengen<br />
nostattam iseksi. Vain yhte<br />
istyö tä tehden me voim m e edelleen<br />
olla esim e rkkin ä m uillekin ja<br />
vain rin ta rinnan astuen me voim m e<br />
jä ttä ä jälkeem m e tu le v ille sukupolv<br />
ille viihtyisäm m än ja ihm isystävällisem<br />
m än kaupungin. Suom alainen<br />
yhte iskunta on tänään ka ikista vaikeuksistam<br />
m e huolim atta kehittyvä<br />
ja eteenpäin p yrkivä ihm isyhteisö,<br />
jo ka koettaa h uolehtia jokaisesta<br />
y ksilöstään parhaan kykynsä mukaan.<br />
HYVÄT tu rk u la is e t! H aluan lopuksi<br />
esittä ä te ille k a ik ille parhaat uuden<br />
vuoden toivotukset. O lkoon<br />
a lkanut vuosi m enestyksellinen ja<br />
tuoko o n se m uassaan täyttyneitä<br />
toiveita. Må det nya året vara fra m <br />
g å n g srikt o ch må det m edföra uppfy<br />
lld a ö n skningar. Hyvää uutta<br />
v u o tta ! Ett g o tt nytt år!<br />
□<br />
Turun O paskerhon edustajat, yhteensä<br />
21 henkeä. S eurojen yhteistyössä<br />
siten, että T urku-seura on<br />
keskeinen kokoonkutsuja, katsottiin<br />
olevan hyvät m ahdollisuudet to i<br />
minnan kehittäm iseen. M onia to <br />
teutettavaksi m ahdollisia suunnitelm<br />
ia tu o tiin esille.<br />
Vuoden <strong>1978</strong> yhteistoim intatapauksiksi<br />
ehdotettiin toim enpiteitä,<br />
jo tk a osaltaan auttavat T urun va l<br />
m istautum ista v. 1979 vietettäviin<br />
T urun 750-vuotisjuhliin. Koska oli<br />
tiedossa, että Turun päivän to im i<br />
kunta on ehdottanut v. <strong>1978</strong> te e <br />
maksi "T urku juhlavuoden aattona",<br />
katsottiin, että näissäkin m erkeissä<br />
voitaisiin työskennellä sam alla lin <br />
jalla.<br />
M ikä li kaupunki ja m uut jä rje s tö t<br />
saaaaan m uxaan v a h v is te ttiin KaKSi<br />
tem pausta” :<br />
— K aupungin y le in e n siivoustem -<br />
paus jä rje ste tä ä n touKOkuun 8— 11<br />
päivinä.<br />
— P uiden is tu tu skam p a n ja jä r<br />
jestetään syksyllä.<br />
K aupungin puuta rh a o sa sto ja<br />
puhta a n a p ito la ito s ova tkin jo anta <br />
neet m yönteisen lausunnon näistä<br />
s u u n n ite lm ista ja m uodostettava<br />
työjaosto kehittä ä asiaa kevätkaudella.<br />
PAATTISTEN SEURALLA<br />
V UOSIKO KO US<br />
P aattisten ta lo on ju h la v a ja käytännöllin<br />
e n kokouspaikka, jossa<br />
P aattisten seura p iti 7. 2. <strong>1978</strong><br />
vuosikokouksensa. Läsnä o li v iitisenkym<br />
m entä jäsentä.<br />
Seura on vasta vuoden ikäinen.<br />
P uheenjohtaja ksi v a littiin m aanvilje<br />
lijä T aito J u ssila ja s ih te e riksi<br />
kunnansihteeri K alle K aitu ri. S euralla<br />
o li v. 1977 v ilkasta toim in ta a ,<br />
retkiä, kalastu skilp a ilu , Paattisten<br />
päivän vietto, ju h lia ja kokouksia.<br />
Vastaavaa to im in ta a s u u n n ite ltiin<br />
m yös vuodelle <strong>1978</strong>.<br />
T ilaisuudessa e site lm ö i asessori<br />
Ilm ari R inne T u rku-seuran 20-vuotisen<br />
toim in n a n e siin tu o m ista a lo itteista<br />
ja to im in n o ista , jo ita Paattis<br />
illa k in m ahdollisesti v o ita is iin to <br />
teuttaa. Toisen esitelm än p iti a rk k i<br />
tehti Jorm a S arjala S eutukaavaliito<br />
sta e sitellen T urun ym p ä ristö se u -<br />
dulla olevia ja su u n n ite lta via lu o n <br />
nonsuoje lu ko h te ita . E sitystä tä ydenne<br />
ttiin m onin k a rto in ja h eijastuskuvin.<br />
T urun O suuskauppa ta rjo s i lask<br />
ia istiista in m erkeissä kahvit ja laskiaispullat.<br />
Lisäksi n ä h tiin d iakuvia<br />
P aattisten seuran viim e kesän to i<br />
m innasta ja uusi T urku-elokuva. □<br />
ILM ARI RINNE<br />
• P aattisilla on saatu vanha pärea<br />
itta säilym ään. P aattisten-seuran<br />
tavoitteena on use ita kin suoje lta via<br />
rakennuksia. — K uva: Ilm a ri Rinne.
Betel-kirkko ja hotelli Henrik<br />
— lähetystyön keitaita Turussa<br />
• A rk k ite h ti E rik B ry g g m a n in lu o m a h o te lli-, ra v in to la - ja liik e ra k e n n u s ,<br />
jo n k a ta k a n a n äk yy B e te l-k irk o n to rn i. — K u va: T e u v o K an e rva .<br />
M Turun seutu on maamme lähetystyön kehto. Kotiseudulleen<br />
tämän työn tekijät ovat antaneet monumenttaaliset lahjat; kauniin<br />
Betel-kirkon ja jyhkeän hotelli Hospitsin, joka tänään toimii<br />
hotelli Henrikkinä.<br />
äm ä m olem m at rakennukset<br />
Novat T urun Lähetysyhdistyksen,<br />
jo k a vuodesta 1936 saakka on to i<br />
m in u t n im e llä Lähetysyhdistys Betel,<br />
rakennuttam ia. T ilava to n tti hank<br />
ittiin V enäjän K irkkokadun, nykyisen<br />
Y lio p isto n kadun, varrelta.<br />
S uurhankkeeseen, kirkon rakentam<br />
iseen, pieni yh d istys lähti lähetyssaarnaaja<br />
Frans H annulan johdolla .<br />
Hän o li tu lisie lu in e n lähetysasian<br />
ajaja, jo n k a sanom a sai laajaa kannatusta<br />
m aakunnassakin. Turussa<br />
p id e ttiin H annulan aikana m aankuulu<br />
ja nuorisoju h lia , jo illa oli m u<br />
kana tu hansia n uoria kautta maan.<br />
N ä ille ju h lille vuonna 1906 va lm istu<br />
n u t, a rk k ite h ti F ritjo f S trandellin<br />
suunnitte le m a k irkko a lakerran kokoussaleineen<br />
antoi ju h la va t p u itteet.<br />
K o tikaupungissaan lähetysväki<br />
te ki m erkittä vä ä k u lttu u ri- ja avustustyötä,<br />
toim ihan yhdistyksen p iirissä<br />
mm. sairasosasto ja om a kuoro.<br />
T ästä sam asta p iiris tä versoi<br />
aja tu s T urun K ristillise n Kansanopisto<br />
n ja Lounais-S uom en Liikem<br />
iesten Lähetysliito n , jo ka m yöhem <br />
m in sai nim en Suom en Liikem iesten<br />
Lähetysliitto , perustam isesta. Frans<br />
H annulan jä lkeen T urun L ähetysliito<br />
n jo h to o n tu li p astori K. R. Kares.<br />
urun Lähetysyhdistys ryhtyi<br />
T"h y ö d y n tä m ä ä n ” tilavaa to n t-<br />
tia a n 1920-luvun lopulla. Kadun<br />
varteen kohosi nyt tilava, ku u sike r<br />
roksinen, a rk k ite h ti E rik B ryggm a<br />
nin luom a h otelli-ravintolarakennu s,<br />
jossa o li useita liikehuoneisto ja kin .<br />
H otelli jä tti varjo o n sa pienen, kod<br />
ikkaan lähetyskirkon. V arjonsa e<br />
tu li luom aan m yös T urun Lähetysyhdistyksen<br />
tielle.<br />
H ospits B ete l-h o te lli o te ttiin käyttö<br />
ö n valo isin toivein 28. 6. 1929.<br />
— Se o li kaupungin suurin ja nykyaikaisin<br />
m a jo itu sliike ja sai heti<br />
yleisön kannatuksen puolelleen,<br />
kertoo talo n rakennustoim ikunnan<br />
jäsen, jo h ta ja John Remes. T a lo s<br />
sa — itsepalvelu ra vin to la H enrikin<br />
H olvissa — to im i om a pesula. Hospitsissa<br />
p id e ttiin jo tä llö in runsaasti<br />
perhejuhlan luonto isia tila isuuksia<br />
ja k ristillish e n kisiä kokouksia.<br />
— M utta 1930-luvun lam a yllä tti<br />
m onen m uunkin kuin T urun Lähetysyhdistyksen<br />
väen, toteaa Remes.<br />
Y h d istyksellä oli velkoja ja kun hote<br />
llin tu o tto o li lam an p ahim pina aikoina<br />
pienem pi kuin sen m enot,<br />
niin o li väistäm ättä edessä v a ra rikko.<br />
P akkohuutokaup paan aja u d u ttiin<br />
vuonna 1936. T ällö in sekä Betelk<br />
irk k o että hotelli-ra vin to la ra kennus<br />
jo u tu ivat K irkollisvirkakunnan leskija<br />
orpokassan om istukseen.<br />
uutam an vuoden kuluttua hote l<br />
Mli-ra vin to la , jo sta o li m uodostettu<br />
H ospits Betel -osakeyhtiö, vuokra<br />
ttiin yksityish e n kilö ille . Johdossa<br />
olivat rouva L iisa M artola ja kauppaneuvos<br />
Y rjö Salm ela. He tekivät<br />
hosp itsista T urun Hovi O y:n. H uoneita<br />
o li T urun su u rim p iin lukeutuvassa<br />
m ajo itu sliikke e ssä 84.<br />
S odan aikana talo o li sotilaskäytössä<br />
ja B e te l-kirkko o li mm. ru o t<br />
salaisen seurakunnan ja T uom iokirkkoseurakunnan<br />
tyyssijana. Näihin<br />
a ikoih in kesku ste ltiin m yös talon<br />
m uuntam isesta ylioppila sasuntolaksi.<br />
H ospitsin asukkaina ovat<br />
varsin pitkään viihtyneet mm. arkkip<br />
iisp a Lauri Ingm an ja ru n o ilija<br />
Kaarlo Sarkia.<br />
• H o te lli H e n rik in u lla k o lle o n te h ty 5— 10 h e n g e n s a u n a p u k u -, k a b in e ttl-<br />
ja p es u h u o n e tilo in e e n .<br />
uonna 1949 Turussa oli jälleen<br />
V m yynnissä kaksiyhteys, Betelk<br />
irkko ja h otelli-ravintolarakennu s.<br />
N iiden oston te ki Suom en P ipliaseura<br />
lle m ahdolliseksi kahvilahjoitus,<br />
jo k a o li saatu A m erikan Raam<br />
attuseuralta suom alaisen Uuden<br />
Testam entin 400-vuotisjuhlan jo h <br />
dosta. K iitospuheessaan lausui arkkip<br />
iisp a A leksi Lehtonen toivom uksen,<br />
että la h jo itu svaro illa hankittava<br />
rakennus nim ettäisiin M ikael A g ricolan<br />
T aloksi.<br />
N äin sitten to d e lla tapahtuikin.<br />
E lokuussa 1949 o p etusm inisteriö<br />
hyväksyi M ikael A g ricola -ta lo Säätiö<br />
n säännöt. O sakkaina säätiössä<br />
ovat Suom en Pipliaseura, Suomen<br />
E vanke lislu te rila in e n k irkko ja Suomen<br />
Liikem iesten Lähetysliitto.<br />
o sam an vuoden syyskuussa<br />
J B e te l-kirkko ja hote lli-ra vin to la <br />
rakennus siirtyivät säätiön hallin <br />
taan. H otelli T urun Hovi Oy:n kaikki<br />
osakkeet osti tä llö in Suomen<br />
Liikem iesten Lähetysliitto, jo ka ryhtyi<br />
h arjoittam aan talossa Betel-perin<br />
te id e n m ukaista, kristillishenkistä<br />
liike to im in ta a . S äätiö nim esi hotellin<br />
M ikael A g rico la Hospitsiksi.<br />
Y leisnim eksi T urun H ospits-osakeyhtiö<br />
n h o te llille vakiintui kuitenkin<br />
Hospits, jo ka tarko itta a m ajataloa,<br />
m ajapaikkaa. V uodesta 1964 saakka<br />
hotellia on johtanut m ajuri evp.<br />
M artti Lertola. H otelli H enrik Oy:n<br />
johto kunnan puheenjohtajana to i<br />
m ii kauppaneuvos Risto Heinonen.<br />
Heidän jo h d o lla a n talo a on kehitetty<br />
ja nykyaikaistettu voim akkaasti.<br />
E ntisissä pesulatiloissa to im ii tänään<br />
itsepalveluravintola Henrikin<br />
H olvi ja katutasossa kafeteria Henrica.<br />
O sittain p eruskorjatun ja u llakk<br />
o tilo ista uusia to im itilo ja — kahdeksan<br />
viihtyisää h otellihuonetta ja<br />
saunan — saaneen hotellin nim ikin<br />
on uudistettu.<br />
itkän harkinnan jälkeen on<br />
Ppäätetty m uuttaa ensi vuonna<br />
50 vuotta täyttävän hotellin nim eksi<br />
H enrik. Täm ä nim i liittyy läheisesti<br />
ensi vuonna 750 vuotta täyttävään<br />
T urun kaupunkiin ja myös Suomen<br />
kirkkoon. Eräänä syynä m uutokseen<br />
on se, että H ospits-nim eä kantavien<br />
hote llie n luonne varsinkin P ohjoism<br />
aissa on m uuttunut.<br />
— Ne edustavat lähinnä m atkailija<br />
k o ti- ja retkeilym ajatasoa ja tästä<br />
aiheutuu kotim aan u lkopuolelle<br />
suuntautuvassa m arkkinoinnissa<br />
hankaluuksia, toteaa jo h ta ja Lertola.<br />
Uusiin nim iin liittyvät kuitenkin<br />
vanhat p erinteet. H otellin luonnetta<br />
n im enm uutos ei tule m uuntam aan.<br />
Tänään T urun lähetysväen aikaansaam<br />
assa talossa on m atkailijo<br />
ille ta rjo lla 87 huonetta ja niissä<br />
144 vuodetta. H ote llin kuudes kerros<br />
— v in ttik e rro s — on nyt otettu<br />
täydessä laajuudessaan käyttöön.<br />
E rittä in onnistu n u t uusi aluevaltaus<br />
ja peru skorja u s on tehty arkkitehti<br />
O lli K estilän jo h d o lla . S isustussuunnittelun<br />
on la a tin u t talo n luojan,<br />
a rk k ite h ti E rik B rygom anin Carin<br />
-tytä r. P ääurakoitsijana oli Rakennusto<br />
im isto S. K ujala Oy. Kahdeksan<br />
uuden m atkustajahuoneen<br />
lisäksi v in ttiin on tehty 5— 10 hengen<br />
sauna ja toim iva, tarkoituksen-<br />
Turku-seuran syyskokous<br />
Katedraalikoulussa<br />
Turku-seuran syyskokouksesta<br />
22. 11. 19/7 K atedra a liko u lu lla on<br />
aihetta palauttaa m ieliin kokousasioita,<br />
jo is ta lehden jo u lu n num e<br />
rossa o li vain lyhyt asiam aininta.<br />
K atedraalikoulu kokoontum ispaikkana<br />
o li siKali arvoKas ja eriKomen,<br />
että m ainittu koulu on Suom en<br />
vanhin ja Koulutalo oli ju u ri restauroituna<br />
nähtävissäm m e. K oulutalosta<br />
kertoi ja esitti d iiakuvia p iiriarkkite<br />
h ti O lof Holm berg, jo k a on<br />
nim itetty P ohjoism aisen neuvoston<br />
sihteeristön jäseneksi rakennusalan<br />
asiantuntijaksi.<br />
K oulutalo m ainitaan historiassa<br />
1300-luvuila ja talon korjausm erkintöjä<br />
löytyy vuodelta 1454, jo llo in<br />
Hans Basse m yi talon T u o m io kirkon<br />
Pynan Ruum iin A ltta rin prebendaksi.<br />
Koulu s iirty i rakennukseen<br />
vuonna 1830. K oulutalon käyttäjinä<br />
ovat eri a ikoina o lle e t mm. H ornit,<br />
W ittfoothit, T ryggit, m aaherrat, kenraaliku<br />
ve rn ö ö rit sekä hovioikeus.<br />
Koulurakennuksen perustu tkim u k<br />
sessa noin 12 vuotta sitten todettiin<br />
rakennuksen kallistuneen joelle<br />
päin 20— 30 cm . Täm än johdosta<br />
su o rite ttiin perustusten betonipaalutus<br />
ja näin saatiin yhteys peruskallioon.<br />
Rakennus to d e ttiin<br />
paljon huonokuntoisem m aksi kuin<br />
m itä ole te ttiin , se o li mm. Turun<br />
palon jälkeen vuoden katotta ja<br />
seinät rapautuivat 1827— 28. Lisäksi<br />
nyt suoritetun perustustyön jo h <br />
dosta seiniin tu li runsaasti uusia<br />
halkeam ia. Rakennuksen korja u k<br />
sessa on huom ioitu kunnostus " r i<br />
sum ajasta p a la tsiksi", kuten o p p i<br />
laskunta m ainosti sekä h u onetilaohjelm<br />
an toteuttam inen peruskoulua<br />
ja m uita tilo ja varten. Nyt suorite<br />
ttu je n korjausten yhteydessä ei<br />
k aikkia historian e d ellyttäm iä asp<br />
ekteja voitu säilyttää, s illä mm.<br />
hissikuilujen teko ja eräät m uut<br />
välttäm ättöm ät nykyajan vaatim ukset<br />
ratkaisivat. V ä rit näyttelevät<br />
m erkittävää osaa uudessa koulutalossa<br />
ja siksi am m attim iehet o li<br />
etsittävä muualta.<br />
Katedraalikoulun ja ruotsalaisen<br />
työväenopiston käytössä on nyt<br />
noin 4 000 n eliöm etriä ja a la ke r<br />
rassa lisäksi neljä holvattua tila a<br />
o ppilasyhdistykselle.<br />
Syyskokouksen puheenjohtaja na<br />
to im i seuran varapuheenjohtaja<br />
intendentti Erik Bergh. Läsnä oli<br />
noin 150 jäsentä. T oim in n a n jo h ta ja<br />
Ilm ari Rinteen esittäm ä h allituksen<br />
m ukainen näyttelyhuone. Vanhassa<br />
talossa ei siis torkuta vaan otetaan<br />
nykyajan haasteet nykyaikaisin keinoin<br />
vastaan. Työn tuotta m a voitto<br />
menee lähetystyöhön.<br />
M ikael A g ricola -ta lo Säätiön puheen,ohtajana<br />
to im ii a rkkip iispa<br />
M artti S im ojoki.<br />
□<br />
RAILI K IIA N LIN N A<br />
O lo f H o lm berg<br />
esittäm ä to im in ta suunnite lm a vuodelle<br />
<strong>1978</strong> hyväksyttiin. Jäsenm aksut<br />
p äätettiin pitää e ntisen su u ru i<br />
sina eli 20 m k ja sam an perheen<br />
muu jäsen 5 m k vuodessa. K okouksessa<br />
kesku ste ltiin m yös su u n n ite l<br />
m issa olevasta seuran m erkistä<br />
sekä kaskujen k e ru u kilp a ilu sta .<br />
R ouva M aire S p iik e sitti varsin ansiokkaan<br />
film aam ansa elokuvan<br />
Turusta. K okouksen o s a n o tta jilla<br />
o li kie rto kä yn n in aikana tila isu u s<br />
tutustua koulun u u d istu n e isiin tilo i<br />
hin.<br />
□<br />
ILM AR I RINNE<br />
TU L:n päivän juhla ssa T urun konserttita<br />
lo ssa 29. 1. <strong>1978</strong> T U L :n ansio<br />
m e rkki ja e ttiin K eijo K irveennum -<br />
m elle M ynäm äen T ove re ista ja O lavi<br />
V ain ikaiselle Pyörä 68:sta. K ultaisen<br />
seuratyöm erkin saivat V ieno<br />
Kuusola M uurlan K iri, R eino Lahtinen<br />
K orvensuun Sisu, V ä in ö S iro<br />
Kaarinan U ra ja A lvar S aarinen T u<br />
run W eikot. A n sio m e rkkie n jaon<br />
s u o rittiv a t p iirin puheenjo h ta ja Pauli<br />
Forss ja liito n naisja o sto n puheenjo<br />
h ta ja T erttu H onkasalo. T urun<br />
Työväen S ä ästöpankki p a lk its i p iirin<br />
parhaina u rh e ilijo in a Reim a Salosen<br />
T urun W eiko ista ja S o ile K ottosen<br />
A iris to M elo jista . P arhaan seurajo<br />
u kkueen palkin n o n sai P iikkiö n<br />
K ehityksen suunnistajat.<br />
★<br />
TURUN ev.lut. seura kuntie n hauta<br />
u sm a illa o li v. 1977 h autauksia<br />
1 525 ja näistä uurnahauta u ksia 308.<br />
V uotta a ikaisem m in vastaavat luvut<br />
o liv a t 1 664 ja 251. V iim e vuoden<br />
päättyessä T urun Pyhän R istin kappelin<br />
kre m a to rio ssa on p o lte ttu eli<br />
tu h kaute ttu ka ikkia a n 2 217 v a in a <br />
jaa.
KATEDRALSKOLANS<br />
£ Ja, se d e t v a r en rik tig fest<br />
n ä r K a te d ra ls k o la n s lo k a lite te r i fd<br />
g a m la C la s s ic u m å te rin v ig d e s den<br />
2 0 ja n u a ri — s o le n n t o c h av sp ä n t<br />
p å s a m m a g ä n g .<br />
F ö r fe s ta rra n g e m a n g e n sto d s k o <br />
la n s d ire k tio n o c h re k to r m e d R e<br />
n é e L a u r e n och B arbro F o n <br />
t e l l som d rivande kra fte r. Talens<br />
rad inleddes av fu llm ä ktig e s o rd <br />
fö ra n d e H e ikki L ö y t t y n i e m i ,<br />
som pä stadens vägnar ö verläm n a <br />
d e h u se t i s k o lm y n d ig h e te rn a s värd .<br />
H a n p å m in d e<br />
o m d e t ä te ra n ta g n a<br />
g a m la s k o ln a m n e ts u rs p ru n g o ch<br />
fra m h ö ll vik te n a v tra d itio n o ch<br />
k o n tin u ite t s o m e n b e rik a n d e<br />
fa k to r i d a g n e s fö rä n d e rlig a v ä rld .<br />
U n d e rv is n in g s m in is te r K ris tia n<br />
G e s t r i n fra m fö rd e sta ts m a k te n s<br />
Undervisningsm inister<br />
Kristian Gestrin:<br />
h äls n in g<br />
till F in la n d s ä ld s ta skola.<br />
A n fö ra n d e t å te rg e s in e x te n s o pä<br />
a n n a n p la ts i tid n in g e n .<br />
Fd lä n s a rk ite k te n O lo f H o l m <br />
b e r g , fly g b u re n frän O s lo , d är<br />
h an n y lig en h a r sla g it n e r s in a b o <br />
p å la r, ta la d e m e d o m is sk än lig<br />
vä rm e o m sitt ve rk ,<br />
INVIGNINGSFEST<br />
d e n års lä n g a<br />
u p p ru s tn in g e n av d e t fö rn ä m lig a<br />
h u set. H an b e ly s te k la rt o c h s a klig t<br />
m e d b e le d s a g a n d e d ia b ild e r de<br />
m å n g a h a n d a p ro b le m , so m b yg g -<br />
n a d s e x p e rtis e n stä lls in fö r vid o m <br />
fa tta n d e re s ta u re rin g s a rb e te n som<br />
d e t nu g e n o m fö rd a . O lo f H o lm b e rg<br />
fra m h ö ll b ly g s am t, att u p p ru s tn in <br />
g e n av h u set d o c k a lltig e n o m var<br />
re s u lta t a v e tt sä lls y n t g o tt la g <br />
a rb e te o c h h an s lu ta d e m e d att<br />
h a ra n g e ra s in a m e d a rb e ta re s yr-<br />
bo stad har sekelgam la skol-<br />
Åtra d itio n e r. S tadens skolo r har<br />
fö ljt m ed tid e n s pulsslag, förä n d ra ts<br />
och förnyats. Så sker o ckså nu när<br />
vi fö rrä tta r å te rin vig n in g av det forna<br />
C lassicum fö r användning i dagens<br />
o ch m org o n d a g e n s skolas tjänst.<br />
Den a n rika K atedralskolan har fira t<br />
sitt 700-års ju b ile u m o ch grundades<br />
i tid e rn a vid d o m ka p itle t närm ast<br />
m ed tanke på p rä s tu tb ild n in g e n i<br />
landet. Å bo gym nasium inrättades<br />
efte r stadens brand 1828 fö r att<br />
fy lla det tom rum på den högre<br />
undervisnin g e n s om råde som fö r<br />
orsakades av att akadem in i Åbo<br />
fly tta d e s till H elsingfors. Det var<br />
också d å som gym nasiet fic k överta<br />
d e tta fö rn ä m a skolhus. E n lig t vad<br />
his to rie n b e rä tta r anbefa lld e s guv<br />
e rn ö rsäm b e te t i länet i nådigt<br />
bre v av den 22 m aj 1829 a tt skyndsam<br />
t låta iståndsätta "d e t afbrända<br />
ho frä ttsh u se t" så att byggnaden<br />
fu llt fä rd ig kunde överläm nas till<br />
gym nasiets begagnande fö re den<br />
15 augusti 1830 då e n lig t gällande<br />
skolo rd n in g höstterm inen skulle<br />
vidtaga, v ilk e t också skedde.<br />
Det har sagts att "e tt ståtligare<br />
s kolhus på en m era m in n e srik och<br />
vacker plats inte fin n s i v å rt la n d ".<br />
Dessa ord fö rp lik ta r o ckså statsm<br />
akten att bevara det kulturarv<br />
s kolhuset representerar. Det ä r m ig<br />
angeläget a tt fram föra e tt varm t<br />
ta ck till alla m yndigheter och ens<br />
kilda, som b id ra g it till a tt genom <br />
fö ra det krävande restaureringsarbete,<br />
vars fu llb o rd a n dagens<br />
å te rin vig n in g bekräftar. Jag är säker<br />
på a tt Åbo stad, i vars ägo<br />
K atedralskolans fa s tig h e t nyligen<br />
övergått, kom m er a tt ta sig an<br />
skolhuset med pietet o ch om sorg.<br />
K a tedralskolans återin vig n in g<br />
sker vid en tid p u n k t som sko lp o litis<br />
k t ä r b e tydelsefull. I o ch med att<br />
huvudstasregionen i augusti i fjo l<br />
• K a te d ra ls k o la n — F in la n d s äld sta<br />
ko la — I h jä rta t av Å b o , in n e i d en<br />
m e d e ltid e m iljö s o m b ild a s av<br />
A u ra ä , P in e lla n , D o m k y rk a n , G a m la<br />
S to rto rg e t o c h B rin k a la h u s e t. En<br />
H e lh e t stö rd e n d a s t a v G a m la R å d <br />
h u se ts fo rm lö s a s k jo rtfa b rik o ch<br />
s k o rs te n a r. — F o to : Ilm a ri R in n e.<br />
ke s s k ic k lig h e t. B y g g n a d s re s ta u -<br />
re rin g är ett m y ck et s p e c ie llt a rb e te<br />
so m s tä lle r h e lt a n d ra k rav p a den<br />
e n s k ild a y rk e s m a n n e n<br />
ä n lik rik ta t<br />
e le m e n tb y g g a n d e .<br />
S ta ts a rk e o lo g e n C J G a r d <br />
b e r g . v ä r m e sta e x p e rt p ä g a m la<br />
a b o h u s b e fa n n s va ra ö v e rm å tta n<br />
n ö jd m e d re s ta u re rin g s re s u lta te t.<br />
H an a r s ä g d et va ra e tt fu llg o tt b e <br />
vis fö r h u r m a n m e d ta la m o d och<br />
in s ikt ka n s k a p a e n fu n k tio n s d u g lig<br />
o ch a lltig e n o m triv s a m m iljö<br />
in o m<br />
g a m la m u ra r.<br />
R e s u lta te t m a n a r till e fte rfö ljd<br />
in te m in st<br />
n ä ra g ra n n a r,<br />
b e trä ffa n d e sko lh u se ts<br />
d e t g a m la ra d h u s e t<br />
o c h In g m a n s k a g ä rd e n p ä an d ra<br />
sid a n ån .<br />
ö v e rg ick till g ru ndskolsystem et är<br />
den nya sko lfo rm e n in fö rd i hela<br />
riket. Detta in n e b ä r a tt sådana<br />
tra d itio n e lla skolfo rm e r som folk-,<br />
m e dborgar- och m ella n skolo rn a nu<br />
sam m ansm älts till den n ioåriga<br />
grundsko la n , o ch att gym nasierna<br />
få r en självstä n d ig ställning.<br />
Vi lever i dag i en p eriod där<br />
hela vårt utbild n in g svä se n kännetecknas<br />
av stark u tvecklin g och<br />
stora fö rä n d rin g a r. Det gym nasiala<br />
läroverket b e rö rs o ckså av den<br />
n yordning av m e lla n sta d ie u tb ild -<br />
ningen, som planeras i e nlighet<br />
med p rin c ip b e s lu t av statsrådet<br />
från år 1974. En av de m est d is k u <br />
terade frå g o rn a i sam band med<br />
m ellanstadiereform en har varit<br />
frågan om g ym nasiets ställn in g . A llt<br />
fle re ungdom a r har under de två<br />
senaste d e cennie rn a s ö kt sig till<br />
gym nasierna. E n lig t aktu e lla uppg<br />
ifte r intogs i höstas inem ot 37 500<br />
elever i gym nasierna, v ilk e t är ca<br />
fem p ro cent m era än e tt år tid i<br />
gare. G ym nasieeleverna u tg ö r nu<br />
□<br />
ca 48 p ro ce n t av 16-åringarnas<br />
hela årsklass. För tio år sedan<br />
svarade eleverna i en m ellanskolklass<br />
fö r en lika s to r endel av årsklassen<br />
m edan gym nasiebenägenheten<br />
va r avsevärt m indre. Den<br />
kra ftig a utöknin g e n av gym nasiegången<br />
har le tt till det att endast<br />
en del av studenterna kunnat gå<br />
vidare till högskolorna. Gym nasiet<br />
har d ä rfö r i stor u tsträckning blivit<br />
en allm än g ru n d u tb ild n in g fö r<br />
yrkesutb ild n in g e n . På m ånga sådana<br />
om råden där den gam la mellanskolan<br />
u tg ö r tillrä c k lig form ell<br />
g ru n d u tb ild n in g har man sökt anpassa<br />
sig till det läge som har<br />
uppstått genom a tt inrätta särskilda<br />
studentklasser.<br />
Det är d o c k inte ändam ålsenligt<br />
att låta gym nasiet växa till en<br />
skola fö r hela årsklasser. G ym nasiets<br />
frä m sta u p p g ift har v a rit och<br />
kom m er i fortsä ttn in g e n att förb li<br />
att förb e re d a eleverna fö r akadem<br />
iska studier. Det ä r em ot denna<br />
bakgrund lä tt a tt inse, a tt frågan<br />
om en rä tt avvägning av elevantalet<br />
i gym nasierna och i m ellanstadiets<br />
övrig a skolfo rm e r hör till de centrala<br />
frå g o rn a i den a ktuella skolplaneringen.<br />
G ym nasiets betydelse som generell<br />
grunval fö r vidare h ögskolutb<br />
ild n in g är natu rlig tvis inte ifrågasatt.<br />
A ktu e llt är därem ot att stärka<br />
och fö rb ä ttra de alternativa u tb ild <br />
n in g slin je rn a fö r att därm ed stim u<br />
lera ungdom a r att i växande utsträ<br />
cknin g välja dem sam t undvika<br />
den d yrbara och tidskrävande<br />
d u b b e lu tb ild n in g dagens situation<br />
kräver av m ånga. Detta innebär<br />
s jä lv fa lle t att utbildningsvägarna<br />
vid a re till högskolnivå o ckså måste<br />
stå öppnare än fö r närvarande för<br />
dem , som e fte r avslutad grundskola<br />
söker sig till yrkesutbildande skolor<br />
o ch institut. D ärem ot föru tsä tte r<br />
inte statsrådsbeslutet om m ellanstadiereform<br />
en, a tt gym nasiets utb<br />
ild n in g s tid sku lle förkortas. Också<br />
den tanken har fö rts fram i debatten<br />
om utform ningen av m ellansta<br />
d ie ts s k o lfo rm e r och den har<br />
vä ckt berättigad oro bland dem<br />
som a rb e ta r i gym nasierna. Det är<br />
d ä rfö r på sin plats att klart fastslå,<br />
a tt såväl statsrådets pricip b e slu t<br />
som den därpå grundade planeringen<br />
av den förestående reform<br />
en b ygger på uppfattningen att<br />
g ym nasiet också fram deles bör<br />
vara en 3-årig skola som ger beh<br />
ö rig h e t till alla högskolstudier.<br />
Det fin n s således inte behov av<br />
a tt före ta ingre p p i gym nasiets<br />
stru ktu re lla uppbyggnad. D ärem ot<br />
fin n s d e t a lltid utrym m e fö r förb<br />
ä ttrin g a r. Läroplanerna kom m er<br />
att u tvecklas och språkundervisningen,<br />
som u tg ö r ett speciellt<br />
problem både i g rundskolan och i<br />
gym nasiet, m åste förstärkas och<br />
göra s m ångsidigare. V idare är det<br />
uppenbart att g ru n dskolans system<br />
med nivåkurser i språk o ch m atem<br />
atik, som tillv a ra ta r elevernas<br />
in d iv id u e lla intressen och fallenhet,<br />
nu fu n g e ra r som en täm ligen g o d <br />
ty c k lig g a llringsm ekanism fö r gym <br />
nasiet, v ilk e t s jä lv fa lle t inte avsetts.<br />
Sven Lindman —<br />
Kansler för<br />
Åbo Akademi<br />
P rofessor em eritus Sven Lindm an<br />
har av S tiftelsens fö r Åbo Akadem i<br />
delegation utsetts till kansler för<br />
Å bo Akadem i räknat från den 1<br />
januari <strong>1978</strong>. Hans m andatperiod är<br />
fem år.<br />
Sven Lindm an är född 1910 och<br />
är den förste kanslern ur A kadem<br />
iens egen krets. Han har dessutom<br />
varit i m ycket hög grad anknuten<br />
till Akadem ien. Hans fa r var<br />
en av Akadem iens första professorer<br />
och själv bedrev han sina stud<br />
ie r vid Akadem ien. Sven Lindm an<br />
blev ord in a rie professor i statskunskap<br />
vid Åbo Akadem i år 1942<br />
efter att dessförinnan ha b estridit<br />
tjänsten i fyra år. Em eritus blev han<br />
år 1973. Professor Lindm an va r p ro <br />
rektor åren 1948— 54 och rektor för<br />
Åbo Akadem i åren 1957— 62. Efter<br />
sin pensionering har han bl.a. stått<br />
i ledningen fö r S tiftelsens fö r Abo<br />
Akadem i F orskningsinstitut. □<br />
Detta har fö ra n le tt långtgående<br />
krav på slopandet av nivågrupperingen<br />
som sådan, vilket e n lig t min<br />
mening inte vore lycklig t. D ärem ot<br />
är det nödvändigt att snarast finna<br />
form eln till lösning, som bibehålle r<br />
de pedagogiska fö rd e la r n ivågrupperingen<br />
erbjuder, men där valet<br />
av nivå inte begränsar den enskilda<br />
elevens m ö jlig h e te r till fo rtsatta<br />
studier i gym nasium e lle r andra<br />
m ellanstadieskolor.<br />
M in a d a m e r o ch h e rra r<br />
Detta gym nasium har u ppstått i<br />
en säkert i fråga om e nskilda avgöranden<br />
också sm ärtsam samm<br />
ansm ältningsprocess där fle re anrika<br />
skolo r förenats under det äldsta<br />
Å bogym nasiets nam n. H är ä r det<br />
tra d itio n e lla klassiska lyceets id e <br />
värld, flic k s k o la n s sym bolvärd e som<br />
vägrö ja re fö r k vin n lig a b ild n in g s -<br />
strävandena o ch sam skolans som<br />
b a nbrytare fö r en ny tid s jä m lik <br />
hetstänkande fö re trä d d a o ch här<br />
skall fram deles byggas vid a re på<br />
a llt det p ositiva va r o ch en av dessa<br />
s k o lfo rm e r representerat.<br />
Det b e re d e r m ig en personlig<br />
glä d je a tt detta arbete fö rs vidare<br />
i K a tedralskolans nam n. Jag var<br />
som m edlem i statsrådet i tillfä lle<br />
att delta i det beslut varm ed Å bosvenskarnas<br />
önskan om att få ta<br />
det tra d itio n s rik a nam net i bru k<br />
fic k sin bekrä fte lse av regeringen.<br />
Det va r ett avgörande som hälsades<br />
med tillfre d s s tä lle ls e i Å bo och det<br />
kom att ha en s to r p rin c ip ie ll betydelse.<br />
Det in n e b a r n äm ligen att<br />
vägen öppnades fö r likn a n d e s trä <br />
vanden också på andra o rte r där<br />
man v ille bevara k u ltu rh is to ris k t<br />
välbekanta skolnam n och därm ed<br />
betona den nya skolans stä lln in g<br />
som bärare av en o b ru te n b ild n in g s -<br />
tra d itio n .<br />
K atedralskolan b ygger på e tt befolkn<br />
in g sunderla g , som är tillrä c k <br />
lig t fö r att trygga gym nasiets fra m <br />
tid o ckså i ett läge där e tt växande<br />
antal ungdom ar e fte r avslutad<br />
g ru n d skola söker sig till yrkesutb<br />
ild a n d e lä ro in rä ttn in g a r. V i kan<br />
d ä rfö r idag med ta cksam h e t och<br />
tillfö rs ik t återin vig a detta gym <br />
nasium som på ett v ä rd e fu llt sätt<br />
b e rika r u tb ild n in g sm ö jlig h e te rn a fö r<br />
svenska ungdom ar fra m fö r a llt i<br />
Å bo stad men o ckså i dess o m <br />
givning. Jag ber a tt få lyckönska<br />
elever, lärare o ch fö rä ld ra rn a till<br />
att K atedralskolan nu kan fo rtsätta<br />
s itt arbete i detta skolh u s med<br />
ä ndam ålsenliga och trivsam m a<br />
s ko llo ka lite te r.<br />
□<br />
ABONNERA<br />
SUOMEN<br />
TURKU -<br />
ÅBO,<br />
VÅR STAD
Työväenopisto, monipuolinen<br />
kunnallinen kulttuuriahjo<br />
S Turun suom enkielinen työväenopisto vietti sunnuntaina<br />
19. 2. <strong>1978</strong> toim intansa alkam isen 70-vuotisjuhlaa. Opistosta<br />
on vuosikymmenien myötä kehittynyt monipuolinen kunnallinen<br />
kulttuurilaitos, joka om alta osaltaan on pyrkinyt tarjo a<br />
m aan turkulaiselle aikuisväestölle erilaisia opinnollisia harrastepalveluja<br />
kunkin aikakauden vaatimusten m ukaan. Juhlavuonna<br />
opiston toim intaan osallistuu noin 7.200 aikuista ja<br />
noin 200 eri opintoryhm ää.<br />
• T y ö v ä e n o p is to n e n g la n n in k ie le n kielis tu d io k u rs s ila is ia .<br />
T urun suom enkielisen työväenopisto<br />
n perusta m isaja tu s tu li ju lk i<br />
to h to ri N. R. af U rsinin aloitteesta.<br />
S uurlakon aikana hätään jo u tu n e i<br />
den avustam iseksi kerätyistä varoista<br />
o li jä ä n yt käyttäm ättä v iid e ttä tu -<br />
hatta m arkkaa, ja kaupunginvaltu<br />
u sto n pohtiessa näiden varojen<br />
käyttöä te ki af Ursin ehdotuksen,<br />
että varat tu lisi käyttää "tä lle p a ikka<br />
kunnalle tulevan kansanyliopiston<br />
p e ru s ta m isra h a sto ksi". E hdotus tu <br />
lik in kokouksen päätökseksi ja<br />
m uodosti perustan työväenopistoto<br />
im in n a lle Turussa.<br />
O piston a lka ja istila isu u s jä rje s te t<br />
tiin P uutarhakatu 8:ssa sijainneessa<br />
Turun k ris tillis e n raittiu sseura n salissa<br />
16. 2. 1908. E nsim m äisenä lukukaute<br />
n a k irjo itta u tu i o p istoon 173<br />
o p is k e lija a . O petu sto im in ta oli va r<br />
sin suppeata käsittäen ensim m äisenä<br />
lukukaute n a vain seuraavat<br />
v iisi a in e tta : kem ia, fysiikka , Suomen<br />
histo ria , ta lo u stie d e ja laulu.<br />
N ykyisin o p in to ryhm issä on m o n i<br />
p u o lin e n m a h d o llisuus mm. kielten<br />
o p iskelu u n , jo k a on eniten kiin n o s<br />
ta n u t o p is k e lijo ita . Lisäksi opetusta<br />
annetaan ko ko u ste kn iika ssa , m erenkulussa,<br />
m aalauksessa, valokuvauksessa,<br />
posliinim aalauksessa, lausunnassa,<br />
m u siikkiliikunnassa jne.<br />
Luentopiireissä on aiheita yhteiskunnan<br />
eri a lo ilta ja yleiset luentotila<br />
is u u d e t ovat avoim et m uillekin<br />
kuin opisto la isille .<br />
O piston to im in ta p a ikkoin a ovat<br />
o lle e t Puutarhakatu 8:ssa 1908—<br />
1931, S airashuoneenka tu 1:ssä 1931<br />
— 1952, K onserttitalossa 1952— 1964<br />
ja siitä alkaen Kaskenkatu 5:ssä,<br />
s illä vuosi 1964 m uodostui opiston<br />
historiassa tärkeän käännekohdan,<br />
kun K askenm äelle valm istu i o p isto<br />
lle om at to im itila t. Vuonna 1969<br />
laajensi opisto toim intaansa m uodostam<br />
alla Puolalan osaston ent.<br />
K auppaopiston kiin te istö ö n A urakatu<br />
11. Vuonna 1975 a lo itti o p isto kokeilum<br />
ielessä toim innan sillo ise n<br />
Pansion yhte isko u lu n tilo is s a ja tä l<br />
lä h etkellä ovat suunnitelm at valm<br />
iina sivuosaston rakentam iseksi<br />
Pernon yläasteen ja lukion uudisrakennuksen<br />
yhteyteen. Varissuo<br />
saanee aikanaan m yös om an sivuosaston.<br />
Laajennukset lisäävät huom<br />
attavasti o piston opiske lija m ä ä riä .<br />
T arkasteltaessa o piston toim intaa<br />
viim e ksi kuluneiden 10 vuoden a ja l<br />
ta voidaan todeta, että o p isto on<br />
suunnannut palvelujaan e rityisille<br />
kansalaisryhm ille kuten e lä kelä isille<br />
ja vam m aisille. Lisäksi on m ain itta <br />
va, että pari vuotta sitten alo itti<br />
opin to ryh m iä m yös T urun keskusvankilassa.<br />
T a voitte e llista tu tk in to i<br />
hin tähtäävää opiskelu a on kehite t<br />
ty yhteistyössä kaupungin k o u lu la i<br />
toksen kanssa niin, että T urun s iirryttyä<br />
peruskoulu jä rje ste lm ä ä n luotiin<br />
a ik u is ille m a h dollisuus peruskoulun<br />
tutkin n o n suorittam iseen<br />
työväenopiston järjestäm än tu kio p e <br />
tuksen avulla.<br />
E rittä in voim akkaan panoksen<br />
o piston toim intaan on antanut toverikunta.<br />
Sen m o n ipuolinen työ on<br />
avannut kanavia o p is k e lijo id e n ja<br />
opetta jie n sekä o piston johdon välille<br />
ja näin kiin te yttä n yt opiston<br />
to im intaa, jo ka vapaaehtoiseen harrastukseen<br />
perustuvana m uuten<br />
o lis i va illa yhdistävää tekijää.<br />
O piston nykyisen johto kunnan puh<br />
e e njohtajana on m aisteri M ikko<br />
H irvoila ja hänen lisäkseen jo h to <br />
kuntaan kuuluvat: fil. kand. Kaarina<br />
A litalo, kouluneuvos A llan T. K oskim<br />
ies. ekonom i U lla Kouhia, te k n ik <br />
ko H arri M erisaari, valt.vo. Pekka<br />
Paatonen. palo ke rsa n tti P ertti Penttinen,<br />
asentaja Elis Suom i ja te k<br />
nikko H eikki V asankari.<br />
O piston ensim m äisenä jo h ta ja n a<br />
oli m aisteri V äinö Juusela (1908—<br />
1909), m aisteri J. A. K em iläinen<br />
(1919— 1921) ja fil. tri U rho Verho<br />
(1948— 1963). Vuonna 1964 v a littiin<br />
opiston rehto riksi m aisteri Usko<br />
P uustinen, «oka to im i re h to rin a vuoteen<br />
1972 saakka, jo llo in opiston<br />
nykyinen rehtori, m aisteri A n tti Airam<br />
o v a littiin virkaansa. A iram on<br />
sairaslom an aikana to im ii nykyisin<br />
v.t. rehto rin a valt.kand. Pekka Sälevaara.<br />
O piston päätoim isena opetta <br />
ja n a on to im in u t fil.lis. K erttu Innamaa<br />
vuosina 1948— 1967. Vuodesta<br />
1972 lähtien on tehtävää hoitanut<br />
m aisteri E lli Kuusisto.<br />
7 0 -V U O T IS J U H L A JA<br />
K U N N IA K Ä Y N N IT<br />
H A U D O IL L A<br />
Työväenopiston 70-vuotisjuhlaa<br />
vie te ttiin o piston ju h la salissa 19. 2.<br />
<strong>1978</strong> arvokkain o h je lm in opiston<br />
om ien ohje lm a ryh m ie n esittäessä<br />
toim in ta n sa tuloksia.<br />
Juhlan avauksen s u o ritti T urun<br />
M u siikkio p isto n ka m a rio rke ste ri<br />
prof. Tuom as H aapasen johdolla .<br />
T ervehdyspuheen p iti o p isto n jo h <br />
tokunnan p uheenjohtaja , m aisteri<br />
M ikko H irvoila ja ju h lapuheen<br />
osa sto p ä ä llikkö K osti H uuhka. Turun<br />
kaupungin tervehdyksen toi<br />
a p u la iskaupungin jo h ta ja Johannes<br />
K oikkalainen, lääninhallituksen te r<br />
vehdyksen koulutoim entarkastaja<br />
Kalevi S alm inen ja K ansalais- ja<br />
työväenopistojen liito n opetusneuvos<br />
T. O. Kivim äki.<br />
O piston lausuntaryhm än esityksen<br />
o li o h ja n n u t Irja Lappalainen, kansantanhuryhm<br />
än Ritva Suom inen,<br />
liiku n ta ryh m ä n Helena Setälä sekä<br />
kuoron ja o rkesterin R udolf N ienstedt.<br />
Juhla päättyi M aam m e-lauluun.<br />
A am upäivällä tervehdysten vastaanotto<br />
tila isu u d e ssa o pinahjolle<br />
e s ite ttiin luku isia onnitte lu ja . O piston<br />
aulassa oli valokuvanäyttely,<br />
jossa e site ltiin välähdyksiä toim intataipaleelta.<br />
Juhlapäivänä opiston johtokunta<br />
s u o ritti kunniakäynnin seuraavien<br />
ed esm enneiden o piston johtohenkilöiden<br />
h a u d o illa : tri N. R. af Ursin,<br />
o p isto n syntysanojen lausuja, kansalaiskoulu<br />
n o p e tta ja Valde Lundelin,<br />
jo h to kunnan puheenjohtaja<br />
1954— 72, m aisteri Severi Nuormaa,<br />
o piston jo h ta ja 1909— 19 ja m ahte<br />
ri V äinö Ikonen, opiston johtaja<br />
1921— 48. □<br />
• P o s liin im a a la u k s e n ryhm ä työ <br />
vä en o p is to s sa .<br />
SEKAKUORO KULKUSET<br />
O pettaja Edvin Laaksonen v a littiin<br />
K aarinan kunnan Ristimäen<br />
kansakoulun o pettajaksi vuonna<br />
1913. T aitavana opettajana hän palveli<br />
koulua lähes neljän vuosikym <br />
m enen ajan e läkkeelle siirtym iseensä<br />
saakka. Lukuisat olivat myös ne<br />
kunnallise t luottam ustoim et, jotka<br />
hän h o iti kotikunnassaan K aarinassa.<br />
E rittäin m erkittävän ja tu lo kse llisen<br />
päivätyön Edvin Laaksonen<br />
s u o ritti m usiikkim iehenä. Vuonna<br />
1918 hän perusti sekakuoro Kulkuset,<br />
jo n k a johta ja n a to im i 31 vuotta.<br />
K uorosta hän kehitti elinvoim aisen<br />
ja taid o ista a n tunnetun kuoron, jo <br />
ka saavutti tunnustusta sekä kotiettä<br />
u lkom a illa . O pettaja Laaksosen<br />
rikas eläm äntaival päättyi 8. 12.<br />
1971. Hän oli syntynyt M ietoisissa<br />
11. 6. 1885.<br />
K ulkusten 30-vuotishisto riikkiin<br />
Edvin Laaksonen k irjo itti mm.:<br />
'•g.— 10. 7. 1932 K ulkuset olivat<br />
m ukana S atakunnan lauluju h lilla<br />
K okem äellä, ja sie llä o li yhteiskonse<br />
rtti Kokem äen S ekakuoron kanssa.<br />
K onsertti oli o nnistunut ja innostava<br />
ja yleisön m yötätunto suurem -<br />
m oinen. J u h lilla tu tu stu ttiin siellä<br />
v ierailevaan pieneen tallinnalaiseen<br />
(sekakuoroon, jo n ka kanssa ju h lilla<br />
lyhdessä laulettiin pari eestiläistä<br />
laulua yleisön osoittaessa runsaasti<br />
suosiotaan.<br />
— Muuten täm ä eestiläistuttavuus<br />
jatkui sitten vuosia ja m onella tavoin<br />
yhä lu jittu i ja läm peni, kunnes<br />
sodat katkaisivat kaiken kosketuksen<br />
heihin” .<br />
Kulkusten toim innassa vuosikym <br />
menet a ktiivisesti m ukana o llu t rouva<br />
Ester W anhalinna kertoo kuoron<br />
johtajasta ja yhteistoim innasta<br />
eestiläisten kanssa:<br />
"T äm ä m eidän rakas Opem m e —<br />
op. Edvin Laaksonen — o li m eille<br />
Kulkusille oikein isä. H änelle voitiin<br />
kertoa kaikki huolet ja hän keksi<br />
aina ratkaisun. Hän perusti K ulkuset<br />
v. 1918, ju u ri s illo in levottom ana<br />
aikana uskoen laulun taikavoim aan.<br />
Ja jatkoi 31 vuotta — korvauksetta.<br />
Kävimme kaikki laulujuhlat, maakunnalliset<br />
ja valtakunnalliset. Eestissä<br />
olim m e kaksi kertaa, n iillä suurilla<br />
laulujuhlilla. M eillä o li myös<br />
yhteinen konsertti eestiläisen kuoron<br />
kanssa Estonia teatterin konrerttisalissa.<br />
V iljo Lehtinen o li solistina.<br />
Hän hukkui vallan kukkam<br />
ereen, heittivät kukkia p äälle ja<br />
huusivat: ” m eije ihm e te n u ri” .<br />
O peam m e kantoivat "k u lta tu o lis s a ” .<br />
On m eillä o llu t T urun akatem iatalo<br />
n ju h la salissa m yös e estiläinen<br />
konsertti. Oi n iitä a ik o ja ” .<br />
S ekakuoro K ulkuset jä rje s tä ä e n <br />
si m arraskuussa 60-vuotisju h la ko n -<br />
sertin.<br />
□<br />
TURUN kaupungin m useolautakunnan<br />
a laisten m useoiden kä vijä <br />
m äärät vuonna 1977 o liv a t seuraavat<br />
(suluissa vuoden 1976 lu vu t):<br />
T urun lin n a 158 689 (177 877), Luostarinm<br />
äen käsityö lä ism u seo 99 516<br />
(101 147), A p te e kkim u se o Q w ensel<br />
13 561 (13 555), B io lo g in e n m useo<br />
37 926 (39 078) ja P aattisten k o tiseutum<br />
useo 205 (132). V uoden kävijä<br />
m ä ä rä t pysytte livät m useoissa,<br />
T urun linnaa lu kuunotta m a tta , lähes<br />
sam oina kuin vuonna 1976. T u lo s<br />
on tyydyttävä ottaen huom io o n , että<br />
m a tkailija m ä ä rä T urussa o li v. 1976<br />
e d e llisvuotta vähäisem pi. T urun<br />
linnan k o h d a lla kävijäm äärä oli<br />
e dellisvuoteen ve rra ttu n a noin<br />
20 000 vähem m än ja täm ä jo h tu u<br />
e n sisija isesti e silin n a n sulkem isesta<br />
1977.
Taide- ja teatteritanssin<br />
turku lainen uranuurtaja<br />
muuntaa sävelet tanssiksi<br />
■ Turkulaiselle koreografi Telm a T u u l o k s e l l e elämä<br />
on liikettä. On aina ollut. Ja on yhä tänäänkin, tanssitaiteem<br />
m e uranuurtajan eläkepäivinä. Hänen kaunis<br />
kotinsa on täynnä Sibeliuksen säveliä. Telm a Tuuloksen<br />
aivoissa m estarin ”Satu” saa muodon, muuntuu liikkeiksi,<br />
tanssiksi, koreografiaksi.<br />
Täm än päivän Turussa harrastetaan taidetanssia monella<br />
eri taholla; tanssikouluissa, seurojen puitteissa ja<br />
teatterissa. Tälle työlle on Telm a Tuulos luonut pohjan.<br />
Hänen m ukanaan 1930-luvun alussa taidetanssi näet<br />
saapui Turkuun. Täm än pienikokoisen, idearikkaan ja<br />
sitkeän naisen ansiosta — yli neljäkym m entä vuotta kestäneen<br />
tanssikoulutyön tuloksena — keveän iloitteleva<br />
tanssi juurtui vanhan kaupungin m aaperään ja myös<br />
suomalaisiin teattereihin, jotka ovat olleet ja ovat yhä<br />
koreografi Telm a Tuuloksen työkenttänä jopa häm m ästyttävässä<br />
laajuudessa.<br />
T elm a T uulos kertoo rakastavansa<br />
T urun vanhoja puisto ja , niiden<br />
vuosisataisia, m ahtavia puita. Hänen<br />
lem p ivärin säkin on puistosta<br />
p e rä isin ; vihreä.<br />
Ä ske ttä in T elm a T uulos on kokenut<br />
suuren ilon. Hän näki entisen<br />
oppila a n sa U lla-M ari M ä k e l ä n<br />
tanssivan. T ytön liik e h d in tä nostatti<br />
kyyneleet kokeneen opetta ja n s ilm<br />
iin, o pettajan, jo ka m atkustelee ja<br />
näkee paljon. H ilja tta in hän palasi<br />
T u rkuun M arokosta. Kohta taas on<br />
edessä m atka W ieniin.<br />
— Tanssi on ajato n ta ja p alkato<br />
n ta kieltä, jo k a kasvattaa ihm isen<br />
itsevarm uutta ja tu o eläm ään suloa,<br />
ryhtiä. M utta m iksi suom alainen<br />
kansantanssi yhä tänäänkin on niin<br />
jähm eää, yksiviivaista ?<br />
• • •<br />
T elm a T u uloksen om aan eläm ään<br />
tanssi tu li s illo in , kun hän o li 12-<br />
vu o tia s tyttönen.<br />
— P la stillin e n tanssi e li paljasja<br />
lk a ta n s s i o li tu o llo in ju u ri saapunu<br />
t Suom een. Se a lkoi sisältä päin<br />
ja poikkesi virkistä vä n paljo n perin<br />
te isestä balettita n ssista . Paljasja<br />
lk a ta n s s ille on om inaista vapautuneisuus.<br />
— E nsim m äinen suom alainen<br />
o p e tta ja n i o li H ertta Idm an. S ittem <br />
m in olen o p is k e llu t tanssia hyvin<br />
p a ljo n u lkom a illa , mm. W ienissä ja<br />
A m erikassa. K la ssillise e n bale ttiin<br />
syvennyin 1930-luvulla.<br />
Tanssija n ura ei kuitenkaan o llut<br />
heti T elm a T u u lo kse lle selviö. Hän<br />
kävi k o u lu ja a n ja oli jo jo n k in aikaa<br />
työssä puutavara liikkeen kontto rissakin.<br />
pi E skelisen kanssa tanssiko u lu t<br />
H elsin kiin ja T urkuun.<br />
— Turussa o li paljon voim isteluseuroja,<br />
m utta ei yhtään ta n ssikoulua<br />
e ikä tanssinopettajaa. S euroista<br />
saim m e heti alkuun p aljon ty ttö jä<br />
kouluum m e.<br />
— Elim m e m atkalaukkueläm ää,<br />
kuljim m e v iikotta in H elsingin ja T u<br />
run väliä. S itten löysin T urusta nuoren<br />
luutn a n tin — ja jä in tänne. Sitä<br />
jä ä m istä en ole k a tu n u t.. .<br />
• • •<br />
— Työ on aina o llu t m inulle elämän<br />
p eruselem entti. Sen kanssa<br />
olen o llu t paljon kahden, sanoo siro,<br />
naise llin e n opettaja, jo ka ennen<br />
elä kkeelle siirtym istä ä n ehti 41<br />
vuoden ajan johta a om aa kouluaan<br />
Turussa. Täm än koulun ahkerasti<br />
auki vedetty ovi oli avoinna 4— 10-<br />
vu o tia ille tu ru tta rille . Telm a T u u lo k<br />
sen o hjelm an m ukaan he voivat syventyä<br />
koulussa kuntojum ppaan,<br />
klassiseen b a lettiin, satuvoim isteluun<br />
ja m oderniin tanssiin.<br />
— N äytöksiä p id e ttiin kaksi ke r<br />
taa vuodessa. P eriaatteenani oli,<br />
että jokaisen lapsen tu li päästä<br />
esiintym ään. Pyrin m yös siihen, että<br />
joka in e n sai esittää, m ikä li m ahdollista,<br />
luontum ustensa m ukaista<br />
voim istelua tai tanssia. T aito ei ai-<br />
• P u u h a n a in e n k in ta rv its e e ns. lu o via ta u k o ja . N e T e lm a T u u lo s v ie ttä ä<br />
k irja llis u u d e n ja m u siikin p a riss a. — K u va : E rk ki P a ak ki.<br />
— E lettiin lam a-aikaa ja liikkeen<br />
h enkilö kunta a vähennettiin. Me nuorim<br />
m at jouduim m e luonnollisesti<br />
ensim m äisinä lähtem ään. S iinä va i<br />
heessa tein rohkean päätöksen,<br />
päätin lähteä opiskelem aan tanssia<br />
A m erikkaan. M inulla o li siellä tu t<br />
tava, jo n ka johtam assa suuressa<br />
koulussa ohja sin sekä voim istelue<br />
ttä tanssitunteja.<br />
• * •<br />
Vuonna 1932, m ilte i heti A m erikasta<br />
paluunsa jälkeen, nuori tanss<br />
in o p e tta ja perusti ystävänsä Lem <br />
na o le esityksen tärkein osanen,<br />
tarvitaan m yös liiku n n a n ilo a ja suloa.<br />
• • •<br />
T uuloksen suvussa tanssi on<br />
luontu m u ksista vo im a kka in ; tänään<br />
m yös T elm a Tuuloksen ainoa poika<br />
to im ii a m m attitanssijana Suom en<br />
K ansallisoopperan baletissa.<br />
— Ä itin i o li ranskatar, s e lite ltiin<br />
kevyttä ja la n nousua.<br />
Työ ta n ssikoulussa ja teatterissa<br />
on tu tu stu tta n u t opetta ja n hyvin e rila<br />
isiin ih m isiin, lu oviin taiteen te ki-<br />
• T e lm a T u u lo s e n tis te n o p p ila itte n s a p ariss a. — K u va: E rk ki P a ak ki.<br />
jo ih in ja aivan tava llisiin kansalaisiin.<br />
— S uom alaisissa on parasta sitkeys<br />
ja tarm o, huonoin puoli taas<br />
on laiskuus. T em peram entin syvyys<br />
näkyy voim akkaassa itsensä ilm entäm<br />
isen tarpeessa, filosofoi Tam pereen<br />
ja H elsingin m enestysnäytelm<br />
ien "T u k k ijo e lla ” ja "N u o ri m yllä<br />
ri" koreogra fio id e n tekijä.<br />
• • •<br />
T eatteria Telm a Tuulos on tehnyt<br />
m iltei kaikkie n m aam m e tunnetuim <br />
pien ohja a jie n kerällä. Työtovereina<br />
tä llä ala lla ovat toim ineet mm.<br />
V ilho Ilm ari. Hem m o Airam o, Ritva<br />
A rvelo. R alf Långbacka, Sakari Puurunen,<br />
Eugen T e rttu la ja V ili A uvinen.<br />
T eatte rikore o g ra fin a Telm a<br />
T uulos tunnetaan kaikissa maamme<br />
suurim m issa kaupungeissa.<br />
— N äytelm än tanssin tekem inen<br />
on uuden lu o m ista koko ajan. Juuri<br />
siinä o nkin täm än työn vaikeus —<br />
ja m yös viehätys. Se on vastuullista<br />
työtä, jo n ka on sovelluttava saum<br />
attom asti kokonaisuuteen siitäkin<br />
huolim atta, että m onet lavastajat<br />
antavat ta n s s ijo ille vain kitsaasti<br />
tilaa.<br />
— K oreografien laatim inen alkaa<br />
näytelm än lu vulla ja sen m usiikin<br />
kuuntelulla. Saan ne tavallisesti käsiin<br />
i jo kesällä. Pohdiskelen asioita<br />
h ilja kseen ja syvennyn näytelm ään<br />
kohtaus kohtaukselta. Yö on tehokasta<br />
aikaa luovalle työlle, sen h iljaisu<br />
u d e ssa on sijaa tarpeen vaatiessa<br />
jo p a hyrä ilylle ja liike h d in -<br />
n ällekin. M u istin virkistäm iseksi<br />
p iirrä n uudet liike sa rja t yleensä paperille<br />
.<br />
• • •<br />
— T e a tte rita n ssit on luotava näytelm<br />
än hengen ja ohjaajan näkem<br />
yksen m ukaan. O len m ukana harjo<br />
itu ksissa , keskustelem m e, katselem<br />
m e, sovittelem m e. M inulle mus<br />
ik a a lit ovat olleet e rittä in haastavia<br />
tehtäviä, n iiden m usiikki on m odernia,<br />
ta n ssit jatzzp o h ja isia . Aivan<br />
toisella tavalla kiehtovia ja haastavia<br />
taas ovat olleet juoninäytelm ät,<br />
esim. Peer Gynt.<br />
Telm a Tuuloksen työ teattereissa<br />
jatkuu. Paljon yhteistyötä hän tekee<br />
tänään V ili Auvisen kanssa. Innoitetta<br />
luovaan työhön löytyy S ibeliuksen<br />
m usiikista.<br />
• • o<br />
— Tanssitaiteessa, kuten kuvaam<br />
ataiteessakin, on etsijöitä. Eräiden<br />
sanom aa on hyvin vaikeaa ym m ärtää.<br />
Silti on hyvä, että etsitään. Se<br />
on aina kehityksen m erkki, sanoo<br />
Telm a Tuulos hämmentävän ennakkoluulottom<br />
asti ja lujasti, täysin<br />
uskollisena om alle asialleen, tanssille.<br />
□<br />
RAILI KIIAN LIN N A<br />
Pauli Heikkinen<br />
voitti sellonsoittokil<br />
pailun<br />
Kolm as valtakunnallinen sellonso<br />
ittokilpailu jä rje ste ttiin Turussa<br />
10.— 14. 1. <strong>1978</strong>. O sanottajia k ilp a i<br />
lussa o li 17 ja heistä nuorin 15-vuotias<br />
Kati Toiviainen.<br />
Ensim m äisen sijan ja 8 000 m arkkaa<br />
sai Pauli H eikkinen, jaetun to i<br />
sen sijan ja 5 000 m arkkaa saivat<br />
Hannu Kiiski ja Päivi H irvikangas<br />
sekä kolm annen sijan ja 3 000<br />
m arkkaa Lauri Laitinen. Y leisradion<br />
tunnustuspalkinno n 1 500 m arkkaa<br />
nuorelle, lahjakkaalle, kehityskykyiselle<br />
sellonsoittajalle sai M artti<br />
Rousi. T urkulaisten m u siikkiliikke i<br />
den palkinnon 1 250 m arkkaa sai<br />
Seppo Eirola ja Risto V ainion lahjoittam<br />
an jousen Tapani H eikinheimo.<br />
Tuom aristoon valittu Natalia<br />
Shahovskaja N euvostoliitosta o li es-<br />
Joulunaika<br />
Turun<br />
museoissa<br />
■ T u ru n m u s e o is s a v ie te ttiin<br />
jo p e rin te is e e n ta p a a n jo u -<br />
lu n a ik a a<br />
T u o m a a s ta N u u ttiin<br />
e li 21 . 1 2 . 7 7 — 1 3 . 1. 7 8 v ä lis<br />
e n ä a ik a n a . J o u lu n e r ila is e t<br />
ru o k a p ö y d ä t o liv a t k a te ttu n a<br />
ja m u s e o is s a o li o h je lm a llis ia<br />
tila is u u k s ia . T u ru n lin n a s s a<br />
v ie te ttiin p e rh e p ä iv iä 7 .— 8. 1.<br />
<strong>1978</strong>.<br />
Luostarinm äen K äsityöläism useossa<br />
ja M useoapteekissa o liv a t ka te t<br />
tuin a eri aika ka u sia ja e ri y h te is <br />
kuntaryhm iä edustavat jo u lu p ö ydät.<br />
T urun linnan e silin n a o li sulje ttu n a<br />
ko rja u stö id e n takia, m utta p äälinnaan<br />
oli katettu m uutam a jo u lu -<br />
pöytä. Linnan te k s tiilis a lis s a oli<br />
näytteillä mm. jo u lu k o ris te ita ja<br />
jo u lu k o rtte ja vuosisadan vaihteen<br />
tienoilta , jo llo in Jenny Nyström alkoi<br />
kuvittaa jo u lu k o rtte ja to n tu illa .<br />
Tapaninpäivänä jä rje s te ttiin Luostarinm<br />
äellä T a paninlaulajaiset.<br />
Perhepäivien aikana T urun lin <br />
naan o li varattu lapsille om a le ik k i<br />
paikka. "L e ik k ilu o la s s a " la p s illa oli<br />
o h ja ttu a toim in ta a , mm. p iiru stu sta<br />
ja askartelua. Lapset saivat lukea<br />
sa tu kirjo ja , le ikkiä le lu illa ja laskea<br />
liukum äkeä. O nkim inen o li s iirre tty<br />
le ikkilu o la sta e silin n a n ensim m ä i<br />
seen huoneeseen, jo h o n o li m yös<br />
jä rje s te tty le ikkikalu n ä ytte ly. Sam oin<br />
täällä o li m ahdollisuus katsella vuoden<br />
1976 p erhepäivien a ikaisia lasten<br />
piiru stu ksia . L a p sille o li myös<br />
jä rje s te tty heitä varten s u u n n ite ltu ja<br />
opaste ttu ja kie rto kä yn te jä päälinnassa.<br />
P erhepäivien aikana v ie ra illa o li<br />
m yös tila isu u s tu tu stu a m useon jo u -<br />
lunävttelyvn sekä V arsinais-S uom en<br />
työväentalot-näyttelyyn .<br />
n<br />
tynyt o sallistum asta tuom a risto n<br />
tvöskentelyyn ja hänen tila lle e n<br />
kiin n ite ttiin R aphael S om m er E nglannista.<br />
M uut tu o m a risto n jäsenet<br />
olivat a kateem ikko Joonas K o kkonen<br />
(puheenjohtaja ), p rofessori<br />
Tuom as H aapanen (va ra p u h e e n jo h <br />
taja), ylika p e llim e sta ri U lf S öderblom<br />
sekä s e llo ta ite iliia t Frans Helm<br />
erson R uotsista ja W illia m Pleeth<br />
R uotsista. A rvo ste lu la u ta kunnan sih <br />
te e rin ä to im i fil.lis . Ilkka R aim o. —<br />
J ä rje ste lyto im ikunnan p u h e e n jo h ta <br />
jana to im i v.t. prof. Fabian D ahlström<br />
ja m uina jä seninä in te n d e n tti<br />
Ilpo Tolvas (kilp a ilu je n sih te e ri),<br />
prof. A arne Rousi, lääket.lis. Teuvo<br />
A alto, prof. T uom as H aapanen, kapellim<br />
e sta ri Pertti P ekkanen ja se l<br />
lo ta ite ilija T im o H anhinen. □
Turkulaisia kuvataiteilijoita<br />
TV<br />
MAALARIN SOITIN<br />
ON PALETTI,<br />
sanoi Edvin Lydén<br />
Kalle Eskolalle<br />
Asunnossa on riittä västi tila a kahdelle,<br />
sillä lapset, ty tä r ja poika,<br />
ovat jo laatineet om at pesänsä.<br />
P itkähkön olohuoneen vieressä on<br />
hiem an pienem pi ateljee.<br />
KARTAN O M ILJÖ Ö KESÄKOTINA<br />
Turun piispojen keskiaikainen<br />
Lem pisaari A skaisissa jo u tu i Kustaa<br />
W aasan toim esta k ru u n u lle ja J u <br />
hana III la h jo itti sen aviottom alle<br />
tyttärelleen S ofia G yllenhjelm ille,<br />
Pontus de la G ardien puolisolle.<br />
Täällä isännöivät sitten Kruusit,<br />
W redet ja F le m ingit. T iilin e n päärakennus<br />
on Herm an Fle m ingin rakennuttam<br />
a 1767. v. H aartm an-suku<br />
on hallin n u t täällä vuodesta 1823.<br />
Lem pisaaren om istaja, professori<br />
Lars von H aartm an on lin tu tie te ilijä ,<br />
ru n o ilija ja esseisti. Hän o li Hufvudstadsbladetin<br />
ta idearvostelijan a<br />
1963— 68. He ym m ärtävät toisiaan,<br />
kartanon isäntä ja hänen "vuokra -<br />
laisensa” . 150 neliön asunto on Eskolalle<br />
ilm ainen. Se sija itsee h ilja i<br />
sessa sivurakennuksessa ja on o llu t<br />
heidän kesäasuntonaan jo kaksikym<br />
m entä vuotta.<br />
Kartanon suuret puut ja vanhat<br />
rakennukset ovat o lle e t Kalle Eskolalle<br />
jatkuvana aihem aailm ana, kuten<br />
Irm a-rouvallekin, jo lla on hyvä<br />
silm ä etsiessään kam eralleen laukaisukohteita.<br />
Kuva peitetty te kijä n o ike u sa sia n vuoksi.<br />
M IELIPITEITÄ<br />
— Ennen so tia ei m in u lla vo in u t<br />
o lla m uuta kuin tu rkula isen ta id e <br />
m aailm an vaikutusta. T a ite ilija to v e <br />
rit sekä m onet näkem äni näyttelyt<br />
m uodostelivat käsityksiäni taiteesta<br />
ja sen ilm aisutavoista. K u ljin om aa<br />
tietäni.<br />
— Pidän eksp re ssio n iste ista . T ä<br />
nä vuonna O slossa käydessäni sain<br />
ihailla M unchia ja p idänkin häntä<br />
P ohjoism aiden suurim pana m aalarina.<br />
— Yhä enem m än olen alkanut p i<br />
tää m yös im p re ssio n iste ista , valon<br />
ja ilm an m aalareista.<br />
— N uorena harrastin kubism iakin.<br />
Sen huom aa selvästi vanhem m ista<br />
töistäni. Lydénhän piti s iitä su u n <br />
nasta. Se oli sillo in nykyaikaa. S iitä<br />
on aloitettava ja sitten vasta o p itta <br />
va huom aam aan entisten aikojen<br />
taide. R unoilija V. A. K oskenniem i<br />
on sanonut, e ttä n uorten on paneuduttava<br />
om an aikansa runoiluun,<br />
vasta sitten he ym m ärtävät entisen.<br />
Sama pätee m aalaustaiteessakin.<br />
— Kuten s e in iltä näkyy, olen kok<br />
e illu t a b straktistakin.<br />
— K aikissa ism eissä on hivenen<br />
n aturalism ia. Jos itse jo ku ism i on<br />
pääasia, niin se on kuollutta, siksi<br />
naturan m ukanaolo on tärkeää.<br />
— K yllä ulkom ailta saadut va ik u t<br />
teet ovat ta ite ilija lle tärkeitä, kuten<br />
m uillekin ihm isille.<br />
S itten E skola m uistaa kouluvitsin,<br />
jo ka jo te n k in sopii tä h ä n : "K o u lu s <br />
sa o p e tta ja kysyi: Kuka on esi-isäm -<br />
m e? — Väinäm öinen, vastasi V ille.<br />
— No, kuka se A dam sitten on? —<br />
En mä tiennytkään, että ulkom aalaisetkin<br />
otetaan huom io o n .”<br />
A R VO STELIJAN SANA<br />
• K alle E skola A skalsten m aisem assa 1975.<br />
TU R V A LLIN E N MUSEO KO TI<br />
S illä v u o rijo n o lla , jo ka o li vanhan<br />
T urun itärajana, on asutus löytänyt<br />
a varia näkö a la p a ikkoja . T äällä<br />
K erttu lin m ä e n ja V artio vu o re n tu n <br />
tum assa on taidem aalarim m e Kalle<br />
Eskolan ta ite ilija k o ti. S eitsem ännessä<br />
kerro ksessa ollaan o sitta in kattom<br />
aisem ien yläpuole lla .<br />
P erin tö n ä k u lkenut kä sityö ta ito on<br />
p a n n u t ta ite ilija n korjaam aan patin<br />
o itu n e ita huoneka lu ja , jo issa on<br />
ta lo n p o ik a is - ja biederm e ie rtyyliä<br />
yhdistyneenä.<br />
"T e le visio kin taitaa käydä höyryllä,<br />
kun se on näin vanhassa kaap<br />
issa" (1826), vitsailee hyväntahtoinen<br />
m aalarim m e.<br />
O lohuoneessa on taiteilijaystävien<br />
töitä. Näem m e O tto M äkilää, Kauko<br />
Lehtistä, V iljo Rantaa, H ilkka Toivolaa,<br />
Liisa R iikkalaa, V eikko Vuorta,<br />
H arry H enrikssonia ym. M utta täällä<br />
näem m e m yös retrospektiivisen sa r<br />
jan Eskolan om ia tö itä aikaisem <br />
m ilta vu o silta ja äsken H elsingin<br />
näyttelystä palanneita isokokoisia<br />
h erkkäviivaisia öljym aalauksia.<br />
TAITEILIJAPO LU N ALKUA<br />
Kalle E skola syntyi Turussa to u <br />
kokuun 21 pnä 1912. Kansakoulun<br />
käytyään oli hänen ryhdyttävä tavalliseen<br />
am m attim aalarin työhön<br />
ja vain iltaisin ehti hän o piskella<br />
piirustuskoulussa. Eskolan piiru stu s-<br />
ta id o lle laskettiin ku ite n kin hyvä<br />
pohja näinä iltatunteina ja itseopiskelu<br />
m uina m ahdollisin a vapaa-aikoina<br />
vei häntä jatkuvasti eteenpäin.<br />
T heodor S chalin o li hyvä opettaja,<br />
sam oin R agnar U ngern. Eskolan<br />
ystä vä p iiriin kuuluivat O tto M äkilä,<br />
V iljo Ranta ja K auko Lehtinen sekä<br />
v a ikutta ja Edvin Lydén.<br />
Eskola kulki om aa herkistyvää<br />
taidepolkuaan, vaikka sella iset persoonallisu<br />
u d e t kuin Lydén ja M äkilä<br />
vetivät luokseen vo im a kka a sti. V uodet<br />
1929— 33 o liva t ta id e koulu n aikaa,<br />
m utta koska työskente ly ta p a h <br />
tui iltaisin, pitää E skola itseään<br />
pääasiassa itseoppineena . V. 1946<br />
pyydettiin hänet piiru stu skoulu u n<br />
o petta ja ksi, ja hän o lik in sie llä lukuvuoden<br />
siinä om inaisuudessa. Se<br />
o li oikeastaan kunniavirka, s illä mitään<br />
palkkaa hän ei saanut.<br />
Turun T a ite ilija seura n näyttelyyn<br />
v. 1933 sai E skola yhden työn, kaksi<br />
reputettiin, m utta seuraavan vuo-<br />
• K alle E skola: "O h ik u lk ija " 1935.<br />
den näyttelyyn pääsivät jo kaikki<br />
ta rjo tu t työt sisään. Uuden Auran<br />
kritiik k i o li hyvä ja Lydénkin osti<br />
p ari työtä. Toinen taid e kriitikko ,<br />
to h to ri A nte ro Rinne osti myös yhden<br />
m aalauksen. "E dvin Lydén tuli<br />
n iin läheiseksi ystäväksi, että<br />
a suim m e hänen N aantali-huviiassaan<br />
yhden kesäkauden" kertoo Eskola.<br />
O sm o Laine kirjo itta a TS:ssa<br />
1972:<br />
— M annisen kuuluisa kahvila oli<br />
ensim m äinen vapaa taiteen ja tk o <br />
ja korkeakoulu n uorelle Kalle Eskolalle.<br />
S otien jälkeen m uodostunut<br />
R yhm ä 9 kokoontui viikotta in Vanum<br />
am m an kahvioon "vanuttam aan”<br />
taiteen ongelm ia. S illoin oli Otto<br />
M äkilä ryhm än esim iehenä ja mukana<br />
o li edelleen m yös Edvin Lydén.<br />
OPIN TO M ATKAT<br />
Tutustum inen vieraiden maiden<br />
taiteeseen on ta ite ilija n kehittym i<br />
selle voim aa antavaa ja avartavaa.<br />
Sen huom asi Kalle Eskolakin. Suomalaiset<br />
suunnistavat ensin naapurim<br />
aihin. Ruotsiin, N orjaan ja Tanskaan<br />
kulki Eskolankin tie 1948 ja<br />
49. Kuten näillä m atkoilla, o li m yöhem<br />
m inkin m atkatoverina Kauko<br />
Lehtinen Italiassa ja Ranskassa<br />
1954, 56, 62. T ällä vuosikym m enellä<br />
on hän käynyt Irm a-rouvansa kanssa<br />
U nkarissa 72, Espanjassa 75, Englannissa<br />
76 ja viim eksi 77 Oslossa.<br />
Aikaisem m illa m atkoillaan teki Eskola<br />
piirroksia, m utta m yöhem m in<br />
on sekin jäänyt, sillä m useot ovat<br />
antaneet riittävästi työtä sekä fyysisesti<br />
että henkisesti.<br />
NÄYTTELYITÄ<br />
Turku, syntym ä- ja kotikaupunki,<br />
on saanut nähdä useita Eskolan<br />
näyttelyitä tavallisesti yhdessä jo n <br />
kun m aalariystävän kanssa. H elsingissä<br />
on hän esiintynyt neljä kertaa,<br />
viim eksi syyskuussa 1977. Tam pereella<br />
hän esiintyi V iljo Rannan<br />
kanssa 1961. G öteborg näki hänen<br />
taulujaan 1943 ja 46 yhdessä tu rk u <br />
laisten ta ite ilija in kanssa, kuten<br />
Tukholm assakin 1949.<br />
on ta ite ilija lle a ja o. Se voi kiih o ittaa<br />
häntä uusiin saavutuksiin, m utta<br />
se saattaa m yös laim entaa hänen<br />
intonsa.<br />
Kun Edvin L y d é n k irjo itti 1935<br />
Uudessa A urassa E skolasta, o li se<br />
kohottavaa:<br />
— Hänen m aalauksissaan alkaa<br />
tuntea erään kolm annen u lo ttu <br />
vuuden, jo ka on n a tu ra lis m ille vie <br />
ras. En ta rk o ita persp e ktiivistä ,<br />
vaan s ie lu llista syvyyttä.<br />
A n te ro R i n n e k irjo itta a 1936<br />
Eskolan lahjakkuudesta.<br />
Kym m enen vu o tta m yöhem m in on<br />
Suom en Taiteen V uosikirja ssa Helena<br />
K a n k a a n m yötäm ielinen<br />
tu tkie lm a Eskolan taiteesta.<br />
V eikko P u r o puhuu T u ru n Sanom<br />
issa 1947 herkkä sie lu isesta<br />
m aalaajasta ja 1950 T h e o d o r S c h a -<br />
I i n tarka ste le e Å bo U nderrättelserissa<br />
oppila a n sa tö itä :<br />
— E skolas m åleri lever o ch andas<br />
på gränsen m ellan v e rk lig h e t och<br />
fri dröm .<br />
V iljo Rannan ja Eskolan yh te is <br />
näyttelyä k ritisoivat Sakari S a a r i <br />
k i v i ja E. R i c h t e r , ” T urun<br />
k o u lu n ” m aalareista, m yönteisesti.<br />
H eihin yhtyy v ie lä nim im . O. Z.<br />
H ufvudstadsbladetissa. N äyttely o li<br />
H örham m erilla.
• K a lle E skola: ” A setelm a".<br />
Kuva peitetty tekijänoikeusasian vuoksi.<br />
E rittä in sattuva ja ” lö ytä vä" on<br />
E rik B e rg h ’in laajahko tutkielm a<br />
S uom en T aiteen V u o sikirja ssa 1958<br />
"T u rk u la is e n m odern ism in nykyhetken<br />
e d u sta jia ."<br />
V. 1961 ovat V iljo Ranta ja Kalle<br />
E skola taas yhdessä T am pereella.<br />
N äyttely sai O. V e i s t ä j ä n luotam<br />
aan syvälti tähän tapaukseen.<br />
V. 1965 k irjo itta a Bo H. L i n d <br />
b e r g Å b o U nderrättelserissa:<br />
— Den bästa i E skolas p ro d u k<br />
tio n ä r stille b e n m å ln in g a rn a , som<br />
fö re n a r en strä n g t beräknad uppbyggnad<br />
med en rikedom av färg<br />
o ch ljus, o ch några fris k t u p p <br />
fa tta d e landskap.<br />
1968 sanoo Lars von H a a r t <br />
m a n H ufvudstadsbladetissa :<br />
— Liksom den sanna poeten<br />
s ö ker rätta ordet, söker Eskola den<br />
rätta nyansen, den fin a skiftn in g<br />
som ensam fö rm å r skänka verket<br />
dess det h ö gsta dig n ite t.<br />
1972, jo llo in Eskola tä ytti 60<br />
vuotta, k irjo itta a O sm o L a i n e<br />
T urun S anom issa W äinö Aaltosen<br />
m useossa olle e sta näyttelystä:<br />
— Hänen taiteessaan m eihin vetoaa<br />
in h im illin e n läm pö, a rkisen ja<br />
tu tu n ylle va la u tu n u t runon kajo.<br />
Tänä päivänä ilm iö on harvinainen,<br />
m utta sitä m e rkitykse llise m p i.<br />
1977 k irjo itta a A. I. R o u t i o<br />
U udessa Suom essa Ä ssä G a lle ria s<br />
sa olle e sta E skolan näyttelystä:<br />
— T u rkula isen K alle Eskolan<br />
m aalaukset ovat näistä m aallisista<br />
irro n n e ita henkäyksenohuita , va illa<br />
edes näennäistä k o lm e u lo ttu n e i-<br />
suutta, puhum attakaan ko u riin tu n tu <br />
vuudesta.<br />
Tom S a n d q v i s t sam asta<br />
n äyttelystä:<br />
— Det ä r en vä rld m ed im p o <br />
n erande bärvid d o ch en m arkant<br />
sam m a n d ra g n in g av d e t m est väs<br />
e n tlig a i v e rklig h e te n , vardagen,<br />
några h e lt v a n lig a förem ål, fru kte r,<br />
flaskor, bestick, ett par tre halvt<br />
o synliga skuggor och streck, en<br />
intensiv fä rg k lic k , det ä r nog fö r<br />
att skapa atm osfär och angelägenhet.<br />
TUNNUSTUSTA<br />
V. 1933 sai K alle Eskola Löfgrenin<br />
apurahan ja vuodesta 1936 a l<br />
kaen hän sai T urun T aideyhdistyksen<br />
stipendin seitsem änä vuotena,<br />
T urun T aite ilija seura n 1945 ja 50,<br />
T urun kaupungin kolm ena vuonna<br />
ja Varsinais-S uom en kulttu u rira h a s<br />
ton 1967.<br />
Pro F in landia m ita li tu li 1968 ja<br />
Turun T aideyhdistyksen m itali 1972.<br />
Eskolan teoksia on Ateneum in,<br />
Am os A ndersonin, T urun kaupungin<br />
ja T aidem useon kokoelm issa, Häm<br />
eenlinnan, Porin ja G öteborgin<br />
kaupunkien kokoelm issa sekä yksityisissä<br />
S ara H ildénin, Jalo Sihtolan<br />
ja Sim o K untsin kokoelm issa.<br />
Eskola sai I p. T aiteilijaseuran<br />
henkilö m a a la u skilp a ilu ssa 45, II p.<br />
edelleen T aite ilija seura n m aalauskilpailussa<br />
46 sekä T urun kaupungin<br />
ta idem aalauskilpailussa II palkinnon.<br />
□<br />
ENSIO HARNI<br />
VALTIO N kuvataidetoim ikunta on<br />
ja k a n u t kuvata ite ilija in vuoden <strong>1978</strong><br />
va ltio n taite ilija -a p u ra h a t, jo ita haki<br />
yhteensä 340 ta ite ilija a . A purahoja<br />
m yönnettiin 26, jo is ta v iisi 5-vuotista,<br />
seitsem än 3-vuotista ja n e ljä to ista<br />
1-vuotista.<br />
V iisivuotisen apurahan sai mm. ta i<br />
degra a fikko Reijo K oskela Turusta<br />
ja kolm ivuotisen apurahan kuvanveistäjä<br />
A ntti Louhisto Turusta. Yhtään<br />
yksivuotista apurahaa ei m yönnetty<br />
Varsinais-Suom een.<br />
Kaskukilpailu<br />
jatkuu syksyyn<br />
Turku-seuran ju lista m a kaskukilpailu<br />
ei pääty v ie lä huhtikuussa,<br />
vaan ja tkuu lokakuun 1. päivään<br />
<strong>1978</strong>.<br />
M uutam a kym m enen kaskua ehti<br />
saapua tam m ikuun aikana.<br />
S euralla on ta lle lla useita a ikaisem<br />
m in saapuneita kaskuja, jo ita<br />
ei vielä ole julkaistu .<br />
Tässä eräs niistä:<br />
T urku-seuran h a llitu ksen kokous<br />
p id e ttiin 14. 9. 1971 H am burger Börsin<br />
Kivi-huoneessa. K esken kokousta<br />
jo u tu ivat poistum aan h allituksen<br />
jäsenet E rkki V u o ri ja Eino Lehtinen<br />
ehtiäkseen sam ana päivänä Hote<br />
lli T urun ravintolassa pidettyyn<br />
T urun päivän toim ikunnan le h d istö <br />
tilaisuuteen. Seurueeseen liittyi<br />
m yös hallitu kse n jäsen R eino Leimu,<br />
jo lla oli käsitys, että V uori ja<br />
Lehtinen lähtivät Suom en Turun<br />
to im itusneuvoston kokoukseen.<br />
Lounaspöydässä Leim u ilm o itti<br />
vahingossa tulleensa tähän tila is u u <br />
teen ja pani h a jam ielisyyden tilille<br />
sen, että o le tti V uoren ja Lehtisen<br />
lähteneen Suom en T urun to im itu s<br />
neuvoston kokoukseen. A terian hän<br />
katsoi o lleen tervetulleen ja ta rp e e l<br />
lisen. Vaim o on m a tkoilla ja nyt ei<br />
tarvitse itse valm istaa ateriaa kotona.<br />
T oim itta ja V ieno Räty katsoi a i<br />
heelliseksi todeta:<br />
— Jälleen yksi to d istu s professorien<br />
hajam ielisyydestä.<br />
Föripolska<br />
kesäkuussa<br />
Turussa<br />
S uom alaisen K ansantanssin Y stävät<br />
ry:n kesäjuhla jä rje ste tä ä n Turussa<br />
kesäkuun 2.— 4. päivinä <strong>1978</strong>.<br />
Kansantanssin ja -m u siikin juhlaan<br />
odotetaan 1 500:aa o sanottajaa eri<br />
p u o lilta Suom ea ja lisäksi on tulossa<br />
m uutam a u lkom ainen kansantanssiryhm<br />
ä. Juhla n s u o je lija k s i on<br />
lupautunut m aaherra Paavo A itio.<br />
V a ltakunnallinen ju h la järje ste tä ä n<br />
Turussa toisen kerran.<br />
Juhlan o h jelm assa on e siin tym i<br />
set eri p u o lilla kaupunkia sekä<br />
pääjuhlaan liittyvä ku lkue ja pääjuhlan<br />
kaikkien ryhm ien y h te isesitys.<br />
Lapsille jä rje ste tä ä n illa n <br />
vietto. J ä rje s tä jin ä to im iva t tu rk u <br />
laiset jä s e n jä rje s tö t T urun K ansantanssin<br />
Y stävät ry, T urun P urp u rit<br />
ry, T urun K arja la iset ry:n tanhukerho,<br />
Sam pan K ansantanssiryhm ä-<br />
F olklo re T u rku ry ja A uralan tanhuujat.<br />
T anssijo id e n lisä ksi k o <br />
koontuu Turussa kym m eniä p e lim<br />
anneja, s illä Suom en P elim annik<br />
ilta kokoontuu perin te iseen ta <br />
paansa kesäjuhlien a jaksi. Koko<br />
m aassa kansantanhuajia on nykyisin<br />
noin 6 000.<br />
□<br />
Kaupunginkirjastossa<br />
noin 735.000 kirjaa<br />
■ Turun kaupunginkirjaston viime vuoden tapahtumiin mahtui<br />
sekä surua että iloa: Hirvensalon pieni mutta arvokas sivukirjasto<br />
tuhoutui kesäkuussa Wäinö Aaltosen koulun tulipalon<br />
yhteydessä; uusi työpaikkakirjasto avattiin Barkerin tehtaalla<br />
kesäkuun alussa, ja joulukuussa aloitti toimintansa kauan kaivattu<br />
Runosmäen sivukirjasto. Pääkirjaston käsikirjasto sai lisätiloja<br />
marraskuun alussa, jolloin myös lehtilukusalin paikkaa<br />
muutettiin, toteaa kirjastonjohtaja Kirsti Saksa kertoessaan<br />
Turun kaupunginkirjasto-Varsinais-Suomen maakuntakirjaston<br />
viime vuoden toiminnasta.<br />
Kirsti Saksa<br />
K irja sto n lainaus vuonna 1977 oli<br />
2 673 385 teosta e li yli 150 000 teosta<br />
enem m än kuin edellisenä vuonna<br />
(2 517 556 teosta). Lainaajia o li öin<br />
63 500 e li 38,5 % asukasluvusta.<br />
Uusia k irjo ja h a n kittiin viim e vuonna<br />
lähes 66 000 (65 747) ja kokoelm<br />
issa on nyt noin 735 000 (734 747)<br />
kirjaa e li 4,4 kirja a asukasta kohti.<br />
Lainauksen kasvu edellisestä vuodesta<br />
o li koko kirjastossa 6,2 % ja<br />
se ja kaantu i pääkirjaston ja muiden<br />
o sastojen kesken seuraavasti: pääk<br />
irja sto vastasi edelleenkin lähes<br />
puolesta koko lainauksesta (46,9 % )<br />
v iid e n to is ta sivu kirja sto n osuus oli<br />
yhteensä noin kolm annes (32,8% ),<br />
a u to kirja sto n noin kuudennes (1 6 % )<br />
ja la ito skirja sto n kahdenneskym m e-<br />
nes (4 ,3 % ).<br />
A u to kirja sto n lainauksen vähentym<br />
inen jo h tu n e e siitä, että Runosmäen<br />
alueen pysäkeillä lakattiin<br />
käym ästä jo alkusyksystä ja että tilalle<br />
tu lle illa V arissuon pysäkeillä ei<br />
vielä o llu t sitä lainausta, m ikä niille<br />
on o dotettavissa, kun alue kasvaa<br />
ja uudet asukkaat oppivat käyttämään<br />
a u tokirjastoa. S ivukirjastot<br />
ovat hyvin e risuuru isia sekä kirjam<br />
ääriltään että lainaaja- ja lainausluvuiltaan.<br />
Suurim m at lainausluvut<br />
olivat M artin sivukirjastossa (166 520<br />
lainaa) ja Nummen sivukirjastossa<br />
(149 611 lainaa). Vuonna 1976 avatusta<br />
llpoisten sivukirjastosta lainattiin<br />
yli 92 000 teosta ja Runosmäen<br />
sivukirjastosta, jossa ei vielä ole<br />
kirjojakaan kuin 10 000, ote ttiin jo<br />
joulukuussa lähes 17 000 lainaa.<br />
Pienin sivukirjastojen lainausluku<br />
on Paimalan 4 516 teosta. Sen ohittivat<br />
m olem m at työpaikkakirjastot:<br />
Barker 6 072 (6 kk:ssa) ja Valm et<br />
7 405 lainaa.<br />
K aupunginkirjaston viidessä lehtilukusalissa<br />
ja pääkirjaston käsikirjastossa<br />
oli kävijöitä vuonna 1977<br />
yhteensä 335 597 (334 077), kie likursseja<br />
kävi pääkirjastossa kuuntelem<br />
assa 2 200 (2 202) henkeä y h <br />
teensä 2 600 (2 601) tu n tia ja pääkirjaston<br />
m usiikkiosastossa kävi yli<br />
26 000 (26 546) henkeä kuuntelemassa<br />
lähes 30 000 (28 786) levyä.<br />
K aupunginkirjastossa on usean<br />
vuoden ajan järje ste tty k irja sto n <br />
käytön opetusta koulu lu o kille ja<br />
m uille ryhm ille. Viim e vuonna kävi<br />
pääkirjastoon tutustum assa lastenosastoon<br />
35 ryhmää/884 lasta ja<br />
aikuisten osastoon 666 ryhm ää/<br />
1695 henkeä. Tämän lisäksi on<br />
useam piin sivu kirja sto ih in jä rje s te t<br />
ty luokkakäyntejä.<br />
K aupunkilaiset voivat olla to iveikkaita<br />
kirjastonsa palveluihin tu le <br />
vaisuudessakin, sillä tänä vuonna<br />
avattaneen Lausteen sivukirjasto ja<br />
luvassa on myös uusi kirjastoauto<br />
poistettavan vanhan auto n:o 2:n tilalle.<br />
S u u nnitteilla olevaan V arissuon<br />
sivukirjastoon, jo ka valm istuu<br />
1980-luvulla, hankitaan jo aineistoa.<br />
Jyrkkälän alueelle on toivottu omaa<br />
sivukirjastoa, ja se lienee odotettavissa,<br />
vaikka päätöksiä ei ole vielä<br />
tehty. K irjastossa ei ole unohdettu<br />
myöskään Ingm anin taloa, josta<br />
edelleen toivotaan kipeästi kaivattavia<br />
lisä tilo ja pääkirjastolle. Lainattava<br />
AV-m ateriaali on s iirre tty vuoden<br />
alussa M artin sivukirjastosta<br />
pääkirjaston m usiikkiosastolle, jo s<br />
sa se on entistä parem m in lainaajien<br />
saatavilla. K aupunginkirjaston<br />
kirja - ja lehtim ääräraha vuodelle<br />
<strong>1978</strong> on lähes 2 m iljoonaa markkaa,<br />
” Kattos saa,<br />
mut ei kajot”<br />
T u rku-seuran m urre ja o sto n ta m <br />
m ikuun kokouksessa ta lle te ttiin taas<br />
m onet hyvät m u rre a sia t ja lu e ttiin<br />
saapunutta postia.<br />
Ystäväm m e U nto A arnio, N aantalissa<br />
asuva T urun poika, ehdotti<br />
kirjeessään m useoihin ja m oniin<br />
m uihin a setettaviin n im ik ilp iin ja tie <br />
d o tte isiin "T u ru n k ie ltä ", koska se<br />
on k irja k ie ltä veikeäm pää. M useoiden<br />
k ie lto k ilp iin hän e h d o tti tekstiä<br />
"K a tto s saa, m ut ei k a jo t” . Asiaa<br />
sietää harkita ja kehittä ä edelleen.<br />
M urrejaoston kansio ih in on ke r<br />
tynyt m onenlaista ju ttu a . O tetaanpa<br />
tähän Hj. S uom isen, p a ljo n T u ru n -<br />
m urteisia ju ttu ja kertoneen T u rkupatrio<br />
o tin eräs ju ttu :<br />
Kolm e äijää<br />
Kolm e ä ijä ä ju h lis , pelas k o rtti ja<br />
jo iva viina. S it he rupesiva kehum a<br />
ittettäs, et kuka pirem ä m atka on<br />
kävely.<br />
"M ä käveli 70 k ilo m e tri s iilo n ku<br />
mä karasi Kakolast, ku mun oli<br />
m äärä istu siäl kolm e v u a tta ", ju tte li<br />
Jussi.<br />
Kalle ihm etteli, et "n o i lyhkäsen<br />
matka, mä tu li Lahrest T u rkku ku<br />
karasi fa n k ile irilt, ku m einasiva<br />
mun te lo tta .”<br />
V ille innostui ju tte le m a : "M ä olen<br />
kävely pal pirem ä m atka viäl siilon<br />
k eisarivalla aikka. Se m atka loppus<br />
Iräsel karul Turus, m ut kyl mä o li<br />
väsyny jo tosa N um m enpakan kohral...<br />
” Ni Jussi keskeytti ja kysys:<br />
"e t m ist toi reisu sit a lko? "M i<br />
V ille lisäs, ku ens o li ottanu ryypy:<br />
"M ä olin karkotettu e läm äiäks S iperia<br />
ja mä karasi s iä lt.”<br />
"E i sitä voi laske, sä va rm a leväsi<br />
v ä lil” , epäili Kalle.<br />
□<br />
TURUN S askiat ry:n vuoden 1977<br />
apurahaa haki 14 ta ite ilija a . A p u <br />
rahojen yhteissum m a o li 7 000<br />
m arkkaa. A purahan saivat ta ite ilija t<br />
E ila-M aria Salo, Reim a N urm ikko<br />
ja Pentti K oivikko. W äinö A altosen<br />
m useossa 13. 12. 1977 su o rite tu n<br />
apurahojen ja o n s u o ritti yhdistyksen<br />
p uheenjohtaja , to im itta ja V ieno Räty.<br />
jote n p aljon uutta luettavaa on luvassa<br />
tu rk u la is ille tänä vuonnakin.<br />
★<br />
T urun k a u p u n g in kirja sto n kuudesto<br />
ista s ivukirja sto , R unosm äen sivuk<br />
irja sto avattiin 1. 12. 1977. K irja s <br />
ton 600 n e liö m e trin tilo ih in on s ijo i<br />
te ttu lasten ja a ikuiste n lainauso<br />
sastot, m usiikin kuunteluhuone,<br />
lehtie n lukupaikka, kaksi tu tk ija in -<br />
huonetta sekä h e n kilö kunnan tilat.<br />
K irja sto n h o ita ja n a to im ii k irja s to n <br />
h o ita ja R aija S chönberg ja h e n k ilö <br />
kuntaan kuuluu neljä v irk a ilija a . □
SELIM<br />
PALMGREN<br />
ja<br />
TURKU<br />
S<br />
e lim Palm gren, säveltäjä, kap<br />
e llim e sta ri, p ia n o ta ite ilija ,<br />
e rä s suom alaisen m u siikin m erkkihenkilö<br />
istä , syntyi P orissa 16 päivänä<br />
h e lm ikuuta 1878 e li jo kse e n kin<br />
ta rkalle e n sata vu o tta sitten. T apahtum<br />
a on syytä pala u tta a m ie liin monestakin<br />
syystä, o lk o o n k in että<br />
P a lm grenin m usiikki tä llä h etkellä<br />
tu n tu u m elkoisesti syrjään jä tetyltä,<br />
s itä ei ju u ri soite ta eikä pid e tä e sillä.<br />
M istä täm ä jo h tu u ? — siihen<br />
kysym ykseen ei o le aivan helppo<br />
vastata. O m ana aikanaan Palm grenia<br />
p id e ttiin varsin huom attavana<br />
s ä veltä jä n ä e ikä hän taita m a to n vo i<br />
nut o llakaan. T u skin p a Eastm an<br />
S chool of M usic R ochesterissa,<br />
U SA:ssa, o lis i häntä m uuten k iin n ittä<br />
n yt vakin a iseksi sävellyksen opetta<br />
jakseen, virkaan jo ta ensin ta rjo t<br />
tiin Jean S ib e liu k s e lle ja jo ta s itte<br />
m m in h o iti m uutam an lukukauden<br />
ajan kuulu n o rja la in e n C hristian<br />
S in d in g . Tässä yhteydessä ei ta rk o i<br />
tuksena kuitenkaan o le käydä filo <br />
sofoim aan säve ltä jä n m u siikin asem<br />
asta m uutam a vuosikym m en hänen<br />
kuolem ansa jä lkeen — Palm <br />
g ren m uuten kuoli H elsingissä 13.<br />
12. 1951 — vaan pikem m inkin kertom<br />
aan jo ta kin hänen saavutuksistaan<br />
vuosisadan alussa, jo llo in<br />
maan nuori m u siikkieläm ä o li monissa<br />
suhteissa saam assa ilm aa siipiensä<br />
alle ja m uutkin nim et kuin<br />
S ibelius pyrkivät esille.<br />
Turun soita n n o llise n seuran orkeste<br />
ria jo h tiv a t vuosisadan vaihteen<br />
jälke e n saksalainen José Eibenschütz<br />
(1895— 1905) ja tanskalainen<br />
F re d rik S chnedler-P etersen (1905—<br />
1909). T oim inta o li vilkasta. Eibenschütz<br />
o li erityisen kiin n o stu n u t<br />
uudesta suom alaisesta m usiikista ja<br />
S ibeliuksen nim i a lkoi e siintyä konserttio<br />
h je lm issa. E sitetyistä teoksista<br />
m ainittakoon osia K uningas Kristian-sarjasta<br />
sekä F inlandia (finaali<br />
"S uom i h e rä ä " sarjasta H is to ria llisia<br />
kuvia, 1899), jo ka ku u ltiin Turussa<br />
ensi kerran 12. 11. 1901.<br />
S chnedler-P etersenin aikana suurennettiin<br />
orkesteri käsittäm ään 27<br />
soittajaa, ja oopperaesitykset tulivat<br />
m ukaan rikastuttam aan kaupungin<br />
m usiikkieläm ää. O hjelm assa oli<br />
B eethovenin, S chum annin ja Tshaikovskin<br />
sin fo n io ita , oopperoista<br />
m ainittakoon Don Juan, Faust ja<br />
Pajazzo. M enestyksekkäitten vuosien<br />
jä lkeen syntyi kapellim estarin<br />
ja seuran jo h to kunnan v ä lillä m ie lipide-eroavuuksia<br />
kun soita n to kauden<br />
1909— 1910 o h jelm aa su u n n ite l<br />
tiin . S chnedler-P etersen ei o llu t e rityisem<br />
m in innostunut johto kunnan<br />
aikom uksesta pienentää o rkesteria<br />
v iid e llä soitta ja n va ka n ssilla ja päätti<br />
erota. T ointa haki kuusi h enkilöä:<br />
S chnedler-P etersen jä i kuite n kin<br />
virkaansa koska ei siin ä vaiheessa,<br />
keväällä 1909, o llu t saanut parem <br />
paakaan paikkaa. Toukokuussa hänet<br />
kuite n kin k iin n ite ttiin K ööpenham<br />
inan T ivolin kapellim e sta riksi<br />
ja virkaa h aettiin uudelleen. H akijo<br />
in a oli m elkoinen m äärä m usiikkim<br />
iehiä, jo u ko ssa kaksi kotim aista<br />
ta ite ilija a . T oim een k iin n ite ttiin Selim<br />
Palm gren.<br />
Aivan outo ei n im i Palm gren tu r<br />
k u la is ille ollu t. Hän o li e siintynyt<br />
om ien sävellystensä so listin a jo<br />
E ibenschützin aikana, to im in u t Y lio<br />
p p ila sla u la jie n jo h ta ja n a 1903—<br />
1905, H elsingin F ilharm onisen seuran<br />
orkesterin kapellim e sta rin a 1906<br />
— 1907 ja v ie ra illu t m uuallakin o r<br />
kesterin edessä. M erkittävä seikka<br />
o li lisä ksi se, että Palm gren lupasi<br />
T urkuun oopperansa D aniel H jortin<br />
ensiesityksen.<br />
P alm grenin kapellim e sta rika u d e lia<br />
kuului T urun soita n n o llise n seuran<br />
jo h to kunta a n jo u k k o kaupungin m u<br />
siikkie lä m ä n m erkkih e n kilö itä . N i<br />
met se lla iset kuin Ernst Fabritius,<br />
V iljo M ikkola, O scar W ikeström olivat<br />
tunnettu ja . Ernst von W endt —<br />
Å bo U n derrättelserin sillo in e n pääto<br />
im itta ja — A xel V iklund ja W ilhelm<br />
G ädeke kuuluivat myös tähän<br />
jo h to kunta a n jo n ka kanssa Palmgrenin<br />
oli tulta va toim een. S äveltäjän<br />
itsensä m ukaan ei tässä mitään<br />
vaikeuksia o llutkaan. Jos nyt joskus<br />
hiem an m u ristiin kapellim estarin<br />
u lkom aanm atkoista o ltiin kuitenkin<br />
tyytyväisiä siihen, että nuo m atkat<br />
osaltaan te kivät Suom en säveltaidetta<br />
tunnetuksi, m ikä o likin pääasia.<br />
Kovin suurta ru tiin ia orkesterin<br />
h a llitsem isessa ei Selim Palm grenilla<br />
vielä tu o llo in o llut. M uusikkojen<br />
osoittam a ym m ärtäm ys o li kuitenkin<br />
harvinaisen suuri, ja Palm gren saavutti<br />
nopeasti kipeään tarvitsem aansa<br />
kokem usta. K ahtena ensim m äisenä<br />
vuonna "a n n e ttiin o rkesterikonsertit<br />
A uran kaupungissa säänn<br />
ö llise sti tä ysille h u o n e ille " ja<br />
avustajina oli am m attim uusikoitten<br />
lisäksi jo u k k o erinom aisen taitavia<br />
h a rra ste lijo ita .<br />
D aniel H jo rt o li parhaillaan Palmg<br />
renin työ p ö yd ä llä odottam assa<br />
valm istum istaan kun hänestä tuli<br />
T urun orkeste rin kapellim estari. J.<br />
J. W ecksellin surunäytelm ä o li jo<br />
pitem m än aikaa kiinnostanut säveltäjää,<br />
ja suuren osan oopperasta<br />
hän oli kirjo itta n u t jo aikaisem m in<br />
edellise n ä kesänä Pesarossa, Italiassa.<br />
P uolet orkestro in n ista oli<br />
kuitenkin vielä tekem ättä, ja Seuran<br />
jo h to kunta m yönsi kapellim e sta rilleen<br />
neljän viikon virkavapauden<br />
viim e iste lyä varten. O oppera valm<br />
istui, h a rjo ite ltiin ja kantaesitys oli<br />
21 päivänä h uhtikuuta 1910. N im i<br />
osan laulo i W illiam Ham m ar, Sigrid<br />
S tålarm ina o li M aikki Järnefelt ja<br />
m uissa osissa mm. Jenny Ikonen,<br />
H ja lm a r Frey, Taneli H urri ja Edvin<br />
Bäckm an. A vusta jin a o li "k o k e n e i<br />
ta tu rk u la is ia harra sta jia sekä hyvin<br />
harjo ite ttu paika llin e n m ieskuoro".<br />
A lu n p e rin — ainakin eräistä senaika<br />
isista le h titie d o ista päätellen —<br />
lienee Palm gren o llu t kiinnostunut<br />
kantaesityksestä H elsingissä, Suom<br />
alaisessa teatterissa. K ie lip o liittisista<br />
s e ikoista johtu e n täm ä ei onnistu<br />
n u t ja niin p ä tu rkula iset saivat<br />
nauttia tapahtum asta om assa kaupungissaan,<br />
H elsingin vuoro tu li<br />
vasta jo u lu kuussa sam ana vuonna.<br />
Turussa tu li o o pperasta n eljine esityskertoineen<br />
sataprosenttinen menestys,<br />
loppuunm yyty sali jo k a kerralla.<br />
M yöhem m in on D aniel H jort<br />
esitetty K ansallisoopperassa ainakin<br />
vuonna 1929 Leo Funtekin jo h <br />
d o lla (e n si-ilta 20. 2.) sekä vuonna<br />
1938 (uusin ta e n si-ilta 27. 2.), kapellim<br />
e sta rin a s illo in k in Funtek. Jälkim<br />
m ä isellä kerra lla kuultiin a ikaisem<br />
m asta poikkeava ve rsio : säveltä<br />
jä o li liittä n y t siihen uuden loppunäytöksen<br />
jo k a seurasi W ecksellin<br />
a lku p e rä iste kstiä ja tarkentanut<br />
soitinnusta.<br />
D aniel H jortin tapahtum at liittyvät<br />
Turun linnan historiaan — taustana<br />
on valtataistelu Puolan Sigism undin<br />
ja K aarle-herttuan vä lillä — ja itse<br />
linna lähiym päristöineen on tapahtum<br />
apaikkana. Vuosi on 1599. En<br />
kuitenkaan aio tässä yhteydessä<br />
puuttua sen lähem m in itse oopperan<br />
sisältöön vaan erääseen toiseen<br />
kenties hyvinkin huom ionarvoiseen<br />
näkökohtaan. Selim Palm gren sanoi<br />
itse eräässä lehtihaastattelussa<br />
syyskuussa 1912, että D aniel H jort<br />
pitäisi toteuttaa ulkoilm aesityksenä<br />
Turun linnassa, paikassa johon se<br />
m itä ilm eisim m in kuuluu. Tätä suunnitelm<br />
aa ei kuitenkaan koskaan toteutettu<br />
eikä oopperaa tiettävästi<br />
ole Turussa m uutenkaan kuultu<br />
vuoden 1910 jälkeen. Itse ajatus<br />
Daniel H jort-esityksestä Turun linnassa<br />
ei ole uusi — Palm gren to <br />
tesi em. haastattelussa itsekin näin<br />
olevan — ja se on esitetty m yöhem <br />
m inkin, m utta on yhäti harkitsem i<br />
sen arvoinen. Selim Palm grenin yhteydet<br />
Turkuun, ooppera jo n ka tapahtum<br />
at sijoittuvat kaupunkim m e<br />
tunnetuim m an m uistom erkin puitte i<br />
siin ja käsittelevät sen historiaa,<br />
lähestyvät 750-vuotisjuhlat — eikö<br />
tässä olisi m ahdollisuuksia tehdä<br />
jota in ? Teknisessä m ielessä ei<br />
Palm grenin m usiikki sisällä vo itta <br />
m attom ia vaikeuksia, Turussa to i<br />
m ii vireä oopperayhdistys, jo lle Daniel<br />
H jortin tuottam inen ei varm aankaan<br />
olisi m ahdotonta ja m usiikki-<br />
E sittelym onisteessa todetaan, että<br />
"E lokuvan tarkoituksena on tavoittaa<br />
Turun ilm a p iiri sellaisena kuin<br />
turistin on se m ahdollista kokea,<br />
luoda m ielikuva kulttu u rika u p u n g ista,<br />
jossa viihtyy esim . kongressivieras.<br />
Elokuva keskittyy kuvaam aan<br />
keskiaikaista linnaa ja tu o m io kirkkoa,<br />
käsityöläism useota ja erilaisia<br />
Turkuun liittyviä tra d itio ita . A urajo<br />
ki ja sen rantojen eläm ä on elokuvassa<br />
keskeisellä s ija lla ” .<br />
A rvostelu on todennut elokuvan<br />
onnistuneeksi sekä tekniseltä ja<br />
taiteelliselta tasolta korkeatkin laatuvaatim<br />
ukset täyttäväksi. P uutteitakin<br />
on löydetty, vaikka onkin to d e t<br />
tu 16,5 m inuutin elokuvan asettaneen<br />
te kijä lle rajoituksia. Elokuvaan<br />
olisi haluttu mm. uusia urheilulaitoksia,<br />
korkeakouluja, työssä<br />
ahertavia turkulaisia, enemmän<br />
saaristonäkym iä jne. Kuvavälähdys<br />
ju h lie n puitteissa on aivan viim e<br />
aikoin a kin saatu aikaan o o p p e ra e sityksiä<br />
T urun linnassa. M o n e t syyt<br />
puoltavat aja tu sta täm än oopperan<br />
uusinta e n si-illa sta T urun linnassa<br />
kesällä 1979, enkä usko, että kyse<br />
o lis i liio in pelkästään m u siikkih isto<br />
ria llisesta k u rio site e tista . N ähdäkseni<br />
asia on a inakin m uutam an vakavan<br />
ajatuksen arvo in e n : tie ttä <br />
västi on e rä itä s u u n n ite lm ia jo te h <br />
tykin.<br />
Daniel H jo rtista täm ä ehkä jo<br />
riittää. O opperasta k iin n o stu n e ille<br />
voin k u ite n kin vielä m ainita, että<br />
kantaesityksessä nim iosaa esittäneen<br />
W illiam H am m arin om istam at<br />
valokuvat tästä esityksestä ovat<br />
näytte illä S ibelius-m useossa a voinna<br />
olevan P alm gren-näyttelyn p u itteissa<br />
yhdessä m uun aineiston<br />
kanssa, jo h o n mm. sisältyy arvoste<br />
lu ja eri D aniel H jort-esityksistä.<br />
Vuonna 1912 Selim Palm gren jä t<br />
ti T urun ja sam alla S oita n n o llisen<br />
seuran orkesterin kapellim e sta rin<br />
tehtävät. Itse hän k irjo itta a asiasta<br />
näin: "V ä h ite lle n saavuttaa jo n k in <br />
laisen ru tiin in , ja sam alla käy hieman<br />
välin p itä m ä ttö m ä ksi, suoraan<br />
sanoen h u olim attom aksi, m inkä<br />
m uuten yle isö kyllä huom aa. T ietysti<br />
— ja o nneksi — on loistavia<br />
p o ikkeuksiakin, jo ih in m uuten a lle <br />
k irjo itta n u t ei kuulunut. A ivan y k s in <br />
kertaisesti kyllästyin perin p ohjin<br />
yhä uudelleen h arjoittam aan ja e s ittäm<br />
ään toiste n sävellyksiä. Koskaan<br />
TURUN UUSI MATKAILU-<br />
ELOKUVA VALMISTUNUT<br />
■ Turun kaupungin m atkailulautakunnan Filmiryhmä Oy:ltä<br />
tilaam a uusi Turku-elokuva on valmistunut. Ideointi ja ohjaus<br />
on entisen turkulaisen Aito Mäkisen ja kuvaus Virke Lehtisen.<br />
Uuden matkailuelokuvan esittelytilaisuudessa lehdistölle ja<br />
muille kutsuvieraille elokuvateatteri Astorissa tiistaina 17. 1.<br />
<strong>1978</strong> tervehdyssanat lausui m atkailulautakunnan puheenjohtaja<br />
Bo Grönholm. Ohjaaja Mäkinen kertoi elokuvasta, sen<br />
taustasta ja tavoitteista.<br />
N aantalista on katsottu ta rp e e tto <br />
m aksi, koska kyse on T u rku -e lo -<br />
kuvasta. E lokuvasta on teetetty<br />
kaikkiaan kie live rsio ita 36 kp l ja <br />
kaantuen v iid e lle k ie le lle : suom i<br />
(selostaja Esko S alm inen), ruotsi,<br />
saksa, engla n ti ja venäjä. A lkuperäisfilm<br />
i on m aksanut 80 000 mk.<br />
Turku-elokuvaa on jo e h d itty esittää<br />
lu ku isissa eri tila isuuksissa. Lisäksi<br />
m a tkailu la u ta kunta jä rje s ti<br />
tu rk u la is ille ilm a isesitykset elo kuvate<br />
a tte ri A sto rissa la u a n ta in a 11. 2.<br />
ja sunnuntaina 12. 2. -78. K um panakin<br />
päivänä oli kuusi esitystä, jo is <br />
ta neljä suom en- ja kaksi ru o ts in <br />
kielisenä.<br />
Turku-seuran jä s e n illä on tila isu u s<br />
tu tu stu a uuteen T urku -e lo ku va a n<br />
seuran vuosikokouksessa to rsta in a<br />
30. 3. <strong>1978</strong> k e llo 19.00 va ltio n v i<br />
rastotalossa.<br />
□
Merenkulkijain harrastustöitä<br />
esillä Turussa<br />
e i riittän yt a ik a a lu o d a itse m itään .<br />
K o k o T u r u n - a ik a n a n i e n t o s ia a n<br />
s a a n u t v a lm iik s i m u u t a k u in p a ri<br />
p ik k u la u lu a ja jo it a k in p ia n o k a p p a <br />
leita. Ei, t u u m in s illo in it s e k s e n i, tä <br />
m ä ei e n ä ä v e t e le ! P e rin p o h jin<br />
a s i a a h a rk it tu a n i p ä ä tin v ä h ä n e n <br />
n e n k e v ä t k a u d e n lo p p u a jättää s o <br />
p im u k s e n i S o it a n n o l l is e n S e u r a n<br />
k a n s s a u u s im a t t a ." H ie m a n h a ik e a l<br />
ta t ä m ä e r o P a lm g r e n is t a n ä h t ä v ä s <br />
ti tu n tu i, m u tta h a lu l u o d a u utta oli<br />
v o im a k k a a m p i k u te n h ä n itse m u is <br />
t e lm is s a a n kirjo ittaa. T o s in P a lm g r e <br />
n in lä h t ö T u r u s t a e i ollu t y k s i n <br />
o m a a n h ä n e n o m a n p ä ä t ö k s e n s ä<br />
v a r a s s a : sä v e lt ä jä ilm oitti S o it a n n o l <br />
lis e n s e u r a n<br />
j o h t o k u n n a lle k e s k e n<br />
k e v ä ä n 1 9 1 2 k iire iste n o o p p e r a h a r -<br />
jo it u ste n (e site ttiin L e n t ä v ä H o lla n <br />
t ila in e n ja D o n J u a n ) v o iv a n s a jatk<br />
a a s y k s y l lä v a in m ik ä li s a is i k u u <br />
d e n k u u k a u d e n v ir k a v a p a u d e n . T ä <br />
h ä n e i j o h t o k u n t a s u o s t u n u t ja<br />
u u d e k s i k a p e llim e s t a r ik s i k iin n ite t<br />
tiin v ir k a a h a e t t a v a k s i ju lis ta m a tta<br />
K a r l E k m a n .<br />
S e u r a a v i n a v u o s in a P a lm g r e n<br />
e siin t y i k o n se rttik ie rtu e illa s e k ä k o <br />
t im a a s s a e ttä u lk o m a illa .<br />
K e s ä n s ä<br />
h ä n k u it e n k in a ik a tiiviisti vietti<br />
N a a n t a lis s a , k a u p u n g i s s a jo k a tu n <br />
tu u o lle e n h ä n e lle m e lk o in e n in n o i<br />
t u k s e n lä h d e . L ä h e s v iis i v u o t ta k u <br />
lui Y h d y s v a l lo is s a , R o c h e s t e r is s a ,<br />
m i s s ä P a lm g r e n to im i<br />
s ä v e lly k s e n<br />
o p e t t a ja n a k u t e n a l u s s a tote sin .<br />
S u o m e e n p a la t t u a a n P a lm g r e n a s e t <br />
tui a s u m a a n H e ls in k iin m i s s ä toim i<br />
p ia n o n s o it o n o p e t t a ja n a ja sit t e m <br />
m in S ib e liu s - A k a t e m ia n s ä v e lly s -<br />
p r o f e s s o r in a .<br />
N ä ih in a ik o ih in , ko tim<br />
a a h a n s a a p u m i s e n jä lk e e n , sy n ty i<br />
m y ö s T u r u n k a u p u n g in<br />
7 0 0 -v u o t is-<br />
j u h la llis u u k s ia v a rte n sä v e lle t ty k a n <br />
taatti V. A . K o s k e n n ie m e n sa n o ih in ,<br />
"T u r u n lilja ". K a n t a a tin k e n r a a lih<br />
a r jo it u k s e s t a tuli P a lm g r e n ille jä r<br />
k y t tä v ä k o k e m u s .<br />
M a ik k i J ä rn e fe lt-<br />
P a lm g r e n , sä v e lt ä jä n p u o liso , S ig r id<br />
S t å la rm in o s a n e sittä jä D a n ie l H jo r-<br />
tin k a n t a e s it y k s e s s ä , s a i t ä s s ä h a r<br />
j o it u k s e s s a a iv o h a lv a u k s e n jo h o n<br />
m e n e h ty i. A v io liit t o S e lim P a lm g r e <br />
n in k a n s s a o li tä llö in k e stä n y t y h <br />
d e k s ä n t o is t a vuotta.<br />
T u r u n lilja o n v iis io s a in e n : I K e l<br />
lot, Il T e in ila u lu , III A b o a v e t u s et<br />
n o v a , IV M e r e n k y n t ä jä t ja V S o u t a <br />
ja A u ra jo e lla . T e o s o n sä v e lle tty<br />
n a is-, m ie s - ja s e k a k u o r o lle s e k ä<br />
s o p r a a n o s o o l o l l e : e s i t y k s e s s ä k a u <br />
p u n g in 7 0 0 -v u o t is ju h la j u m a la n p a l-<br />
v e lu k s e s s a s o o l o - o s u u d e n k u it e n k in<br />
la u lo i o o p p e r a la u la j a A l e x i s af<br />
E n e h je lm . F r e d r ik Is a c s s o n i n a r<br />
v o s t e lu t a p a h t u m a s t a o n k a u tta a l<br />
t a a n m y ö n te in e n<br />
ja e rity ise sti h ä n<br />
k iittä ä P a lm g r e n in so it in n u s t a . K a n <br />
ta a tin m u s iik k i o n Is a c s s o n i n m u <br />
k a a n k o k o n a i s u u d e s s a a n h o m o f o -<br />
n in e n m u tta P a lm g r e n ille o m in a in e n<br />
s o in n u llin e n ilm e r ik k a u s o n n iin<br />
m o n iv iv a h t e in e n<br />
ja v a ih te le v a ettei<br />
k a n t a a t in m u s iik illin e n s a n o n t a p o -<br />
l y f o n ia a k a ip a a k a a n — m ie lip id e<br />
o n t ie t e n k in o te tta v a t y y p illise n<br />
k ir k k o m u s iik in e d u s t a ja n k a n ta n a .<br />
J o k a t a p a u k s e s s a n ä y t t ä ä T u r u n lilja<br />
-k a n t a a tt i o m a n n e e n m e r k it y k s e l<br />
lis e n a s e m a n k a u p u n k im m e e d e llis<br />
e n s u u r j u h la n o h je lm a s s a ,<br />
k o s k a<br />
M e r e n k u lk ija in v a p a a -a j a n t o im in <br />
n a s t a h u o le h t iv a n M e r im ie s p a lv e lu -<br />
t o im isto n ( M E P A ) e r ä ä k s i te h tä <br />
v ä k s i o n u sk o t t u k a t o a v a n m e ri-<br />
m ie sk u lt tu u rin ta lle n ta m in e n . Y k s i<br />
tä lla in e n t o im in t a m u o t o o n v u o s it <br />
tain jä rje ste ttä vä t m e re n k u lk ij a in<br />
h a rra stu sk ilp a ilu t, jo id e n a v u lla<br />
k a n n u s t e t a a n<br />
m e rim ie sp e rin t e id e n<br />
ja tk u v u u tta s a m a lla k u n M E P A I Ia<br />
o n m a h d o llis u u s tö itä lu n a sta m a lla<br />
t a lle n ta a m e rim ie sk u lt tu u ria ja sa a t -<br />
s e sitte m m in e site ttiin u s e a m m a n <br />
kin k e rra n .<br />
K u o le m a a n s a s a a k k a S e lim P a lm <br />
g r e n o li N a a n t a lin k e s ä a s u k a s ja<br />
k a u p u n k ik u v a s s a h y v in k in tun n ettu<br />
h a h m o , e iv ä tk ä h ä n e n y h t e y t e n sä<br />
T u r k u u n ilm e is e s ti k o s k a a n k a t k e n <br />
n e e t k o k o n a a n . S u n e C a r ls s o n , t u n <br />
nettu k ir k k o m u u s ik k o m m e to sin<br />
k e rt o o e r ä ä s s ä le h t ia rtik k e liss a<br />
P a lm g r e n in sa n o n e e n , k u n C a r l s s o n<br />
t a a s k e rra n p y y s i h ä n t ä p a la a m a a n<br />
t ä n n e k a p e llim e s t a rik s i: " N o sie llä<br />
h e p ia n v a lits isiv a t m in u t jo h o n k in<br />
la u t a k u n t a a n<br />
ja s in n e m in ä sitten<br />
u n o h t u is in ! " T u r u s s a sä v e lt ä jä m e s -<br />
tari k u it e n k in k ä v i m ie le llä ä n v iim e i<br />
siin v u o s i i n s a a sti o s a llis t u e n u se in<br />
S u n e C a r l s s o n i n k e s ä is iin s ä v e lh a r-<br />
t a u s h e t k iin T u o m io k ir k o s s a k u u n t e <br />
lijan o m in a is u u d e s s a :<br />
n ä i s s ä tilais<br />
u u k s is s a h ä n a in a ta h to i k u u lla<br />
L is z tin tu n n e tu n p ia n o s ä v e lly k s e n<br />
S p o s a l i z i o u ru illa<br />
so it e t t u n a ja lis<br />
ä k s i p u o l is o n s a M in n a T a lv ik in la u <br />
la va n , k e rto o C a r l s s o n e d e lle e n .<br />
E h k ä p ä P a lm g r e n in s a t a v u o t is <br />
m u is t o a v o is i t o d e lla k in ju h lis ta a<br />
p a its i ju u ri n yt s e n o l le s s a a j a n k o h <br />
t a in e n m y ö s o tta m a lla e s iin h ä n e n<br />
m u s iik k ia n s a jo k a t u s k in v ie lä a n <br />
s a it s e e u n o h d u s t a : ila h d u t t a v a a o n<br />
e ttä tä n ä k e v ä ä n ä k u u lla a n tä ä llä<br />
a in a k in sä v e lt ä jä n t o in e n p ia n o k o n <br />
se rtto , " V ir t a ” , op. 33.<br />
□<br />
IL P O T O L V A S<br />
ta a sit ä s u u r e n y le is ö n n ä h t ä v ä k si.<br />
T ä n ä v u o n n a M E P A o n jä rje stä n y t<br />
k ie rtä v ä n k ilp a ilu t ö id e n n äyttelyn ,<br />
jo id e n a v a j a is ia T u r u n k o h d a lla<br />
vie te ttiin t o rsta in a 16. h e lm ik u u t a<br />
M e r im ie s k lu b illa , T o in e n P o ik k i<br />
k a tu 5.<br />
P e rin t e is e s t i o n k ä s ite "m e r i-<br />
m ie sk u lt tu u ri” m ie lle tty p u llo la iv o i-<br />
hin, s o lm u - ja p u n o n t a t ö ih in<br />
s e k ä<br />
p ie n o is m a lle ih in .<br />
N ä m ä o v a t a ik a a<br />
v ie v iä k ä te v y y stö itä , jo ita o li m a h <br />
d o llista h a r r a s t a a v a r s in k in p u rje -<br />
la iv a k a u d e n p itk illä m e rim a tk o illa .<br />
K u n la iv a t o v a t n o p e u tu n e e t ja m e <br />
rim a tk a t a ja llis e s t i ly h e n tyn e e t,<br />
o v a t e d e llä m a in itu t h a rra ste e t s e l <br />
v ä s ti v ä h e n ty n e e t. P e r in n e ei o le<br />
k u it e n k a a n k o k o n a a n k u o llu t, siitä<br />
a n ta a t o d is t e e n j o k a v u o t is e t h a r r a s <br />
tuskilp a ilu t.<br />
K ä t e v y y s t ö id e n tila lle o n y h ä<br />
e n e n e v ä s s ä m ä ä r in tu lle e t k u v a a <br />
m a ta ite e t ja v a lo k u v a u s . N iin m a a <br />
l a u k s i s s a k u in v a l o k u v is s a k in o n<br />
y le is im m in t o is t u v a a ih e m e ri ja<br />
laivat, m u tta m y ö s " m a a l l is i in k in "<br />
te e m o ih in m e rik a rh u t u sk a lt a v a t<br />
tarttua. J a j o s m ie h is e t s o lm u - ja<br />
p u n o n ta t y ö t o v a t v ä h e n e m ä s s ä ,<br />
n iin n iid e n tila lle o v a t a stu n e e t<br />
m e re n k u lk ij a jo u k o n<br />
v o im a k k a a n<br />
n a is is t u m is e n m y ö t ä v ir k k a u s - ja<br />
n euletyöt.<br />
N y t k u u d e t ta v u o t ta a n to im iv a<br />
M E P A a ik o o t u le v a is u u d e s s a k in<br />
k iin n ittä ä h u o m io t a m e re n k u lk ij a in<br />
v a p a a -a j a lla t a p a h t u v a a n lu o v a a n<br />
to im in ta a n . J a k o s k a<br />
k o h t e e n a o n<br />
k o k o m e rim ie sk u lt tu u ri, o n to im isto<br />
p a rh a illa a n m u k a n a t a lle n t a m a s s a<br />
k ilp a ilu n a v u lla m e rim ie s t e n t ä m ä n<br />
p ä iv ä n s l a n g i - ja a m m a ttik ie ltä .<br />
M e rim ie s k u lt t u rin l is ä k s i M E P A p y r<br />
kii k a n n u s t a m a a n o p in t o - ja liik u n <br />
t a to im in t a a s e k ä p a r a n t a m a a n tie <br />
d o n v ä lit y stä . M y ö s la iv a k irja s to is ta<br />
h u o le h t im in e n o n a n n e t t u l a k is ä ä <br />
t e is e s ti M E P A n t e h t ä v ä k s i. □<br />
• Töitä näyttelyssä oli esillä yhteensä 90 ja näistä pienoism alleja viisi. K u <br />
v assa Guy M ickelssonin työ "Alert". Kuva: Erkki Paakki.<br />
Turun<br />
Lausuntakerho<br />
30-vuotias<br />
T u r u n S i b e l i u s m u s e o s s a p id e ttiin<br />
j o u l u k u u s s a m ie lly ttä v ä ja la u s u n -<br />
n a llise sti m e lk o a n t o is a T u r u n L a u -<br />
s u n t a k e r h o n 3 0 -v u o t isju h la m a t in e a .<br />
Ilta o li k o k o n a is u u t e n a<br />
ro h k a is e v a<br />
o s o it ta e n v ilp it ö n t ä p y rk im y s tä la u <br />
s u n t a ta it e e n k e h itt ä m is e e n k e rh o n<br />
p u it t e iss a . T a s o o li m e lk o va ih te le <br />
v a ja oso itti,<br />
e ttä k e h itty n e e m p ie n<br />
la u s u j ie n p e r ä s s ä o n t u lo s s a u utta<br />
h y v ä ä a in e s ta . O h je lm a lt a a n ilta o lis<br />
i v o in u t o lla<br />
y h t e n ä is e m p i ja lin-<br />
ja k k a a m p i, m u tta e h k ä h a lu ttiin<br />
"k a i k k i e n k u k k ie n k u k k iv a n ” ja a n <br />
ta a k u n k in e s it tä ä o m ia m ie liru n o -<br />
jaan.<br />
S y v ä s t i e le tty ja ta ita v a sti e s iin <br />
t u o tu o li Irja L a p p a la is e n e sittä m ä<br />
M a r ia J o t u n in "L ä h t ö " , j o s s a p a l<br />
ja stu i k o k o tila n te e n t ra a g illisu u s.<br />
L a p p a la in e n o n k in " v a n h a te k ijä "<br />
la u s u ja n a . N u o r im m is t a M a r ja S a l o <br />
n e n o li k y llä n ä p p ä r ä la u s u ja , m utta<br />
s y v y y s p uu ttu i, m ik ä li L a s s e H e ik k i<br />
län ru n o is t a sy v y y t tä o n lö yd e ttä <br />
v is s ä .<br />
P u u ttu m a tta lä h e m m in k u n k in<br />
la u s u j a n e s it y k s iin<br />
o n to d e tta v a jo<br />
y llä m a in ittu m ie llyttä vä k o k o n a is u u s ,<br />
j o n k a a lk u o h j e lm a n K a n te le tta re n<br />
s ik e rm ä t s e k ä lo p u n v e ik e ä ja h e rk <br />
k ä r y h m ä " v u o r o p u h e il la a n " a ik a a n <br />
saivat.<br />
Y le is ö oli kiito llin e n ja o n n itte lu t<br />
o liv a t ru n sa a t . L a u s u n t a ilt a a t ä y d e n <br />
s iv ä t J u h a - P e k k a V ik m a n in v iu lu <br />
s o o lo t ja m a a m m e k ä r k ip ä ä n la u <br />
su n ta ta ite ilija n Y r jö J y r in k o s k e n<br />
s u u r e n m o is e t e sit y k s e t . Illa n k o <br />
k o n a is u u d e s t a e r ik o is e s t i k iito s p u <br />
h e e n jo h ta ja L e e n a R iih im ä e lle .<br />
□<br />
I. R.<br />
★<br />
T u r u n L a u s u n t a k e r h o to im i v u o <br />
te e n 1961 s a a k k a T u r u n T a ite ilija <br />
s e u r a n a la is u u d e s s a . E n s im m ä in e n<br />
p u h e e n jo h t a ja o li M a r y L in n a la -<br />
A lle é n ja s e u r a a v a n a p u h e e n jo h t a <br />
j a n a k e r h o n n y k y in e n k u n n ia p u <br />
h e e n jo h ta ja E s t e r L in d g r e n . H ä n e n<br />
j ä lk e e n s ä o v a t n u ija a h eilu te lle e t<br />
K a s t e h e lm i K a rja la in e n , Irja L a p p a <br />
la in e n , E ir a N u rm in e n ,<br />
A in o P a trik<br />
a in e n , R a u h a L in t u n e n , M a rja R o s -<br />
tedt, R a ili S i h v o ja L e e n a R iih im ä k i.<br />
K e r h o o n e sittä n y t k a k s i k o k o illa n<br />
n ä y te lm ä ä , v ie ra illu t k ir k o is s a ja<br />
v a n h a in k o d e is s a , jä rje stä n y t la u s u n -<br />
ta k ilp a ilu ja ja e r ila is ia ju lk is ia tilais<br />
u u k s ia .<br />
S U O M E N K u lt t u u rira h a s t o n V a r s i-<br />
n a is - S u o m e n r a h a s t o ja k o i 11. 12.<br />
1 9 7 7 e ri tie te e n a lo je n tu k e m ise e n<br />
16 s t ip e n d iä y h t e is s u m m a lt a a n<br />
4 2 5 0 0 m a r k k a a . S t ip e n d ie n jao n<br />
su o rit ti m a a h e r r a S y lv i S ilta n e n .<br />
Eläkeläisten toiveita<br />
Turulle<br />
V uoden 1977 T urun päivän yhte ydessä suoritettiin m ielipidetiedustelu<br />
turkulaisten eläkeläisten toiveista ja niistä<br />
toimenpiteistä, mitä he odottavat kotikaupungiltaan. K a ik <br />
kiaan m ielipidetiedusteluun va sta si 554 eläkeläistä ja m u u <br />
tam a nuorem pikin. Toiveet liikkuvat e n sisija ise sti terveyd enhoito-<br />
ja so sia a lise n puolen a sio issa , jo s kohta m y ö s liikenneongelm<br />
at aiheuttavat pulm ia van h u ksille ja kulttuurin-<br />
nälkäkin m atkaansaattaa toiveita halvoista tai jopa ilm aisista<br />
teatteri- se kä elokuvaesityksistä.<br />
R a im o<br />
H elm in en<br />
M ie lip id e t ie d u ste lu u n v a s t a n n e is t a<br />
v a n h u k s is t a lik im a in k o lm e n e ljä n <br />
n e s tä o li n a is p u o lis ia ja a in o a s t a a n<br />
y k s i n e ljä n n e s m ie h iä. V ira llise n<br />
e lä k e iä n eli 6 5 vu o tta ylittä n e itä oli<br />
r u n s a s k o lm a n n e s k a ik is ta v a s t a a <br />
jista ja se lla isia , jo tk a o va t a su n e e t<br />
v e rra tta in p itk ä ä n , a in a k in 6 vu o tta<br />
T u r u s s a r u n s a a s t i yli p uolet, ke rto i<br />
le h d e lle m m e T u ru n p ä iv ä n t o im ik u n <br />
n a n sih te e ri, tie d o tu ss ih t e e ri R a im o<br />
H e lm in e n .<br />
A SU N T O JA PA LV E LU ST E N<br />
S A A V U T E T T A V U U S M O N E N<br />
PU LM A N A<br />
H u o lim a tta 1 9 7 0 -lu v u n a lk u p u o le n<br />
v o im a k k a a s t a a s u n t o r a k e n n u s t o i-<br />
m in n a sta o n a s u n t o u se a lle v a n h u k <br />
se lle y h ä tä n ä ä n s e v a ik e in p ä iv ä -<br />
ko h ta in e n o n g e lm a . V a n h a in k o t i-<br />
p a ik k o je n ta rve ei s e lla is e n a a n o le<br />
a in o a to iv o m u slis t a n<br />
a s u n t o o n liitt<br />
yvistä a sio ista , v a a n h in n a lta a n<br />
e d u lliste n v u o k ra - a su n to je n ta rve<br />
o n ja tk u v a sti k a s v a m a s s a . M o n i<br />
v a n h u s t o iv o o k in e n s is ija is e s t i ju u ri<br />
v u o k r a - a s u n t o a<br />
ja s iih e n sa a t a v a a<br />
k o t ia p u a tai v a ih to e h to is e s ti k e s k u s <br />
tan t u n t u m a s s a sija it se v a n p a lv e lu <br />
ta lo n p a lv e lu ja ra v it se m u k s e n , p u h <br />
ta a n a p id o n , a s k a rt e lu n , k u n t o u t u k <br />
se n , t e r v e y s n e u v o n n a n ja t e rv e y <br />
d e n h o id o n m u o d o s s a . M o n i t ie d u s <br />
t e lu u n v a s t a n n u t<br />
v a n h u s k i n k o k e e<br />
p ä iv ittä in y k s in ä is y y d e n ja sit e n o n<br />
y m m ä rre ttä v ä ä , että y s t ä v ä p a lv e lu <br />
je n s a m o in k u in k o d i s s a t a p a h t u v ie n<br />
v ie ra ilu k ä y n t ie n to iv e o n su u ri.<br />
L IIK E N N E K A M M O K S U T T A A<br />
E rity ise sti k e s k u s t a n a lu e e n liik<br />
e n n e k a m m o k s u t t a a<br />
h u o m a t ta v a a<br />
m ä ä r ä ä v a n h u k s ia . E r ä s e h d o t u s<br />
k u u lu u k in , että liik e n n e v a lo p y lv ä i-<br />
s iin tu lisi s a a d a<br />
v a n h u k s ia va rte n<br />
o m a v ih r e ä n a p p in s a t u r v a llise n<br />
k a d u n y lit y k s e n m a h d o llis t a m is e k s i,<br />
k o s k a " v a n h u s tai v a m m a in e n ei<br />
p y sty j u o k s e m a a n k a d u n p o ik k i",<br />
k u te n nyt o n te h tä vä . T e a t t e r is s a<br />
k ä y n ti o n m o n e lle v a n h u k s e lle<br />
m ie llyttä vä h etki,<br />
m u tta o n g e lm a n a<br />
k o e t a a n se , ettei k a u p p a t o rilt a<br />
p ä ä s e b u s s ill a<br />
k a u p u n g in te a t t e riin<br />
e ik ä k u k k a r o a n n a m y ö t e n a ja a ta k <br />
silla. T ä lla is t a b u s s ilin j a a to iv o ta a n<br />
h a rta a sti. H u m a lis t o n k a d u n b u s s i <br />
p y s ä k k ie n siirt o o n a ih e u t ta n u t h a r <br />
m ia ja p y s ä k k ie n<br />
siir t ä m is t ä e n tis<br />
ille p a ik o ille e n t o iv o o u s e a v a s t a a <br />
ja.<br />
K U LT T U U R IP A L V E L U J A<br />
T O IV O T A A N H A L V E M M A L L A<br />
T e atteri, m u s iik k it ila is u u d e t ja<br />
a s k a r t e lu k e r h o t o v a t k u ltt u u rip a lv e <br />
lu s te n t o iv o m u s lis t a n k ä r j e s s ä . N ä i<br />
h in p a n e e s u u r im m a n p a in o n 2 3 %<br />
v a sta a jista . T e a tte rilta t o iv o ta a n<br />
v a s t a a n t u le m is t a lip u n h in to je n<br />
o s a lt a s a m o in k u in e lo k u v a t e a t te re iltakin.<br />
K la s s illin e n m u s iik k i ja h e n <br />
g e llin e n m u s iik k i s a m o in k u in p u is -<br />
t o k o n se rtit s a a v a t k a n n a t u s t a la a <br />
jasti ja m o n i<br />
h a lu a is i n ä h d ä m y ö s<br />
T u r u s s a b ale ttia. K irja s to p a lv e lu t<br />
s a a v a t k iit o sta ja t o iv o ta a n , että<br />
m u u t k in k a u p u n g in k u ltt u u rila it o k <br />
se t v o is iv a t<br />
a n ta a e d e s k e r r a n tai<br />
k a k s i v u o d e s s a ilm a is p a lv e lu j a e lä <br />
k e lä is ille . T e le v is io lu v a n s a a m i s e k s i<br />
ilm a is e k s i t o iv o ta a n t o im e n p ite itä<br />
k a u p u n g ilta ja " i s o k e n k ä i s i l t ä ” ,<br />
k o s k a t e le v is io o n m o n e lle v a n h u k <br />
s e lle a in o a v a p a a -a j a n v ir k is t y s -<br />
m u o to .<br />
□
Varissuon väestönsuojasta<br />
ratkaisu jäähallipulmiin?<br />
H U u s ie n u rh e ilu la ito s te n ra k e n ta m is ta k o skevissa su u n n ite l<br />
m issa n ä y ttä ä p a in e T u ru s sa tä llä h e tk e llä k o h d istu van k a ik <br />
k e in v o im a k k a im m in to is en jä ä h a llin o s a lle . K un v iim e ksi<br />
U rh e ilu p u is to on s a a n u t v ä lttä m ä ttö m ä t ta rta n -p ä ä lly s te is e t<br />
ra ta n s a ja ja lk a p a llo ilija in ta lv ih a rjo itu s h a lli on v ih d o in to te u tu <br />
m a ssa, o v at jä ä u rh e ilu n h a rra s ta ja t to d e lla k iis ta tta n o u s se e t<br />
tä rk e y s lis ta lla y k k ö s tila lle .<br />
Lasse Postinen<br />
T u rku on m aam m e jo h ta via jääkie<br />
kkokaupunkeja , jo ssa m estaruussarjassa<br />
pelaava TPS:n lisäksi on<br />
useita vahvoja alasarjan jo u kkueita<br />
sekä ennen kaikkea tuhatm äärin lajin<br />
n uoria harra sta jia . Jääkiekkoilun<br />
jä lkikasvun voim asta T u ru lla on<br />
viim e vuosilta m erkittäviä näyttöjä<br />
E -ju n io rie n S M :stä ja TPS-Lokkien<br />
m enestyksekkäästä Japanin m atkasta<br />
alkaen. H ienoihin saavutuksiin<br />
ovat siis yltä n e e t niin kaupunkim m e<br />
n u o re t jä ä k ie k k o ilija t kuin m yös ta i<br />
to lu iste lu ssa m aam m e kä rk ilu o k <br />
kaan kipuam assa olevat tyttöset.<br />
S aavutusten arvoa nostaa ennen<br />
ka ikkea se, että T urussa on vuodesta<br />
toiseen e le tty "jä ä tö n tä " kautta.<br />
Parin, kolm en edellise n talven a ika <br />
na ei luonnonjä ä tä ju u ri o llu t la in <br />
kaan. K upittaan hallissa taas on<br />
vuoro ja niin n iu kalti, että on jo u d u t<br />
tu laatim aan jo p a "y ö v u o ro lis to ja ".<br />
S iinä ahtaudessa ei kuitenkaan ju <br />
n io re ille ole jä ä n yt ju u ri tilaa. Etenkin<br />
pie n im m ä t ovat jä ä n e e t ja lkoih in .<br />
K A K S I T E K O J Ä Ä R A T A A<br />
T urussa tila n n e on jääurh e ilu n<br />
osalta vuosi v u o d e lta pahentunut,<br />
eivä tkä a lo itte e t toisen jä ä h a llin tai<br />
edes avoim en harjo itu sra d a n aikaansaam<br />
iseksi ole saaneet riittä <br />
vää va sta ka iku a päättävissä e lim issä.<br />
Kun K upittaan "k ilp o la " saatiin<br />
jo ita k in vuosia sitten katetuksi, arv<br />
e ltiin sen ehkä täyttävän jääkiekkoväen<br />
toivom ukset vuosikym m e<br />
niksi eteenpäin. Paine kentällä on<br />
kuite n kin o llu t niin kova, että ra t<br />
kaisuja on p yritty etsim ään ka ikilta<br />
m a h d o llisilta ta hoilta. Ja sellainen<br />
lö ytyikin V arissuon uudelta asuntoalueelta,<br />
jonka väestönsuojan y h <br />
teyteen katso ttiin sopivan m ainiosti<br />
vaikkapa kaksi tekojäärataa. Lisäksi<br />
p ik a lu is te lijo ita varten vielä om a<br />
ratansa. K aupungin a rkkite h ti Pentti<br />
Tala kiinnostui tästä ideasta, ja esitettyään<br />
suunnitelm ansa eteenpäin<br />
on V arissuon jäähallisu u n n ite lm a<br />
saanut mm. u rh e ilulautakunnan siunauksen.<br />
N O P E A R A T K A IS U<br />
J A H A L V A L L A<br />
V a ris s u o n " p o m m is u o ja a n "<br />
s u u n n ite ltu je n te k o jä ä ra to je n to <br />
te u tta m in e n voisi ta p a h tu a se kä<br />
n o p e a s ti e ttä h a lv a lla , m a in itse e<br />
S u o m e n T u ru lle u rh e ilu to im e n -<br />
jo h ta ja L as se P o s t i n e n .<br />
K a h d e n jä ä k ie k k o k e n tä n , p ik a -<br />
lu is te lu ra d a n , h u o lto tilo je n ja<br />
s itä p a its i v ä e s tö n s u o ja a n s o v e l<br />
tu vie n v o im a ilu tilo je n ku s ta n n u k <br />
se t n o u sis iv at tä s s ä ta p a u k s e s s a<br />
v a in n o in 3 m iljo o n a a n m a rk <br />
ka an .<br />
V arissuon väestönsuojien rauhanaikainen<br />
käyttö ju u ri u rh e ilu ta rkoitu<br />
ksiin o lis i to d e lla m ielekäs ja halpa<br />
ratkaisu. Kun ka llio su o ja t on jo <br />
ka tapauksessa tehtävä, tulisivat<br />
jääurh e ilu n tila t n iiden yhteyteen<br />
ikäänkuin "s iiv e llä ". Rahoituksen<br />
suurin pulm a lienee siinä, että<br />
väestönsuojien kokonaiskusta n n u k<br />
set nousevat varsin suuriksi, a rvio l<br />
ta noin 30 m ilj. m arkkaan. N iitäkään<br />
rakentam isia ei voida ku ite n <br />
kaan kovin p itkä lle siirtä ä , koska<br />
siitä m uodostuisi näet haittaa koko<br />
V arissuon alueen rakentam iselle.<br />
T alojen va lm istu ttu a ka llio id e n räjäytykset<br />
vaike u tu isivat ja tu lisivat<br />
huom attavasti k a lliim m iksi kuin nykyisellään.<br />
Varissuon jä ä h a llih a n kke e lla on<br />
s iis k iire kahdesta syystä: Jäähallien<br />
tarve on "h u u ta v a " ja väestönsuoja<br />
olisi louhittava ennenkuin rakentam<br />
inen laajenee suoja lle varatu<br />
lle alueelle, toteaa Postinen.<br />
Rahasta on tässä niin kuin m o<br />
nessa m uussakin hankkeessa kysym<br />
ys, m utta V arissuon kohdalla sam<br />
alla nim enom aan säästäväisyydestä.<br />
E rillin e n jä ä h a lli m aksaisi tämän<br />
päivän in fla a tio m a rkkoje n m u<br />
kaan kym m enisen m iljo o n a a m ark-<br />
T U R K U -S E U R A , Å B O -S A M F U N D E T R .Y :N<br />
VUOSIKOKOUS<br />
pidetään k e skiviikko n a , m aalisku u n 29 p ä ivänä <strong>1978</strong><br />
klo 19 lä änin vira s to ta lo lla , Itse n ä isyyd e n a u kio 2.<br />
K ä site llä än v a rs in a is e t vu o siko ko u sa sia t, nähdään<br />
uusi T u rku -e lo ku va sekä tu tu stu ta a n v ira s to ta lo o n y.m.<br />
Turussa, m a a lisku u n 2 p ä ivänä <strong>1978</strong><br />
T U R K U -S E U R A , Å B O -S A M F U N D E T R .Y :S<br />
ÅRSMÖTE<br />
H a llitu s<br />
h å lls onsd a g e n den 29 m ars kl 19 i statens äm betshus,<br />
S jä lv s tä n d ig h e ts p la n 2.<br />
U töver s ta d g e e n lig a ärenden fö re d ra g o ch en ny film<br />
av Å b o m.m.<br />
Å bo, den 29 m ars <strong>1978</strong><br />
S ty re ls e n<br />
Turku-seura toimii<br />
T u ru n siiv o u s ta lk o o t jä rje s te tä ä n to ukoku u n a ik a n a ja T u ru n p äivä n tie <br />
n o illa sy ks yllä. N äin va lm is ta u d u ta a n ko u ra an tu n tu v as ti v a s ta an o tta m aa n<br />
T u ru n su u rta ju h la v u o tta 1979. Puistoissa, k e n tillä , p ih o illa ja k a d u illa ta p a h <br />
tuu ta h a llis ta ro s k a a m is ta . P itä isikö h än tap ak as va tu s u lo tta a koulu n h a rjo i-<br />
tu s tu n te ih in , m issä o va t liiku n ta, käsityöt tm s. kä ytä nn ö n e lä m ä ä p alve lev at<br />
a in e e t? — K u va : Ilm a ri R in n e.<br />
kaa. Jo s V a rissuo-p ro je kti jostakin<br />
syystä raukeaisi, olisi Turun kaupungin<br />
ensi tilassa pakko rakennuttaa<br />
toinen te kojä ä h a lli jonnekin<br />
m uualle, s illä tila n n e on m uodostum<br />
assa yhä kestäm ättöm äm m äksi. Varissuon<br />
rin n a lle o nkin u rheilulautakunta<br />
te h n yt esityksen e rillisestä<br />
h a rjo itu shallista . Kuten edellä on<br />
todettu, se tu lis i kuitenkin kiistatta<br />
m onin verro in kalliim m aksi ja sen<br />
valm istum inen kestäisi kauem m in.<br />
Onhan V arissuon jääratasuunnitelma<br />
jo ehtin yt käydä kaikki asiaankuuluvat<br />
la u suntokierrokset aina<br />
o p e tu sm in iste riö tä myöten.<br />
Kunhan k iire ttä pidetään, päästään<br />
lo u h in ta työt aloittam aan vaikkapa<br />
syyskesällä. Jäähallit on sitä<br />
p aitsi ta rk o itu s s ijo itta a ju u ri siihen<br />
osaan väestönsuojia, jo tk a valm istuvat<br />
ensim m äiseksi.<br />
REINO LINKOSAARI<br />
UUSI vuosi, uudet kujeet. Emme<br />
käyneet laakereille lepääm ään viim e<br />
syksynä vietetyn Turku-seuran 20-<br />
vuotisjuhlan jälkeen, vaikka saim -<br />
mekin osaksem m e paljon tunnustusta<br />
ja m yötätuntoa. ” Turun hyväksi<br />
20 vuotta".<br />
ESITELMÄSARJAMME <strong>1978</strong> helm<br />
ikuun m aanantai-iltoina yhteistoiminnassa<br />
Turun suom enkielisen<br />
työväenopiston ja nyt myös Varsinais-Suomen<br />
Luonnonsuojeluyhdistyksen<br />
kanssa, keräsi kunakin ilta <br />
na kuulijo ita keskim äärin 90 henkeä.<br />
LUONNONSUOJELUA käsitellyt<br />
sarja oli erittäin ajankohtainen, ja<br />
kun esitelm ää täydensivät p iirto -<br />
kuvat ja diasarjat, syntyi hyvä kontakti.<br />
A sioista käytiin myös keskustelua.<br />
K unkin illan päätöksenä o livat<br />
erittäin m ielenkiintoiset ja illan<br />
aihetta täydentävät elokuvat.<br />
★<br />
"TU R K U ju h la vuoden a a tto n a ” ja<br />
siivoustem paus. Ennen ju h la a n u r<br />
kat tie te n kin siivotaan, sehän on<br />
hyvä tapa. T u rku-seura ja T urun<br />
päivän to im iku n ta ovat p o h tin e e t<br />
ensi syksyksi siivoustem pausta.<br />
M utta jo nyt on ta rk o itu s y h te istyössä<br />
T urun kaupungin puhtaanapitola<br />
ito ksen, kaupunkio sa se u ro je n<br />
ja lukuisten jä rje s tö je n avulla to u k o <br />
kuun 8— 11 päivinä, pitä ä keväisen<br />
iltapäivän ja illa n roskien<br />
keru u ta lkoot e li puhdistaa nurkat<br />
ennen suurta juhlaa.<br />
K aupunki jaetaan ru u tu ih in ja<br />
kulle kin a lueelle nim etään om a<br />
puhdistusryhm ä. Voim m e kerätä<br />
(tehkää itse p iikkip ä in e n keppi)<br />
m uovisäkkeihin ro skia ja vaikkapa<br />
p u llo ja toiseen sä kkiin . Niin ruoho<br />
pääsee kasvam aan, T u rku v ih e riö itsem<br />
ään ja vieraat saavat ih a illa<br />
kaunista Turkua.<br />
★<br />
V ALTAKUNNALLIS E T ko tis e u tu <br />
päivät ovat ensi kesänä 4.— 6. 8.<br />
Lahdessa. N iille kannattaa m onien<br />
tu rkula iste n kin lähteä, nähdä ja<br />
kuulla m aam m e kotiseutuväen in <br />
nostavista y m p ä ristö re tkistä , ju h lis ta<br />
ja neuvotteluista.<br />
★<br />
KULTTU U R IR ETKET lin ja -a u to illa<br />
toukokuun to rs ta i-ilto in a ovat seuraavat<br />
yhteistapaukset. T oisaalla<br />
tässä lehdessä on ta rkem p i selostus<br />
kohteista. H uom io k iin tyy mm.<br />
M etsäm äen uuteen ravirataan tu tu s <br />
tum iseen, käyntiin R aision tehta illa ,<br />
kiertokäynteihin uusien ka u p u n g in <br />
osien keskeisiin ko h te isiin ja tu tu s<br />
tum iseen P ikisaaren vuodelta 1620<br />
olevaan satam akylään. T urku-seuran<br />
retke ilyja o sto on s u u n n ite llu t<br />
retkeilyohjelm an ja ja o sto n om ien<br />
o ppaiden lisäksi a sia n tu n tija t ovat<br />
selostam assa kohteita.<br />
★<br />
VUOSIKO KO U KSEM M E on aivan<br />
lähellä, kun lu k ija saa Suom en Turun<br />
täm än num eron käteensä. Kokous<br />
alkaa m aaliskuun 29 päivänä<br />
k e llo 19 va ltio n virastotalossa.<br />
S ääntöm ääräisten asiain lisäksi,<br />
jo ih in tä llä kertaa kuuluu m yös vähäinen<br />
m uutos seuran sääntöihin,<br />
kokouksessa nähdään mm. uusi<br />
T u rku-film i, kuullaan T urun m urteen<br />
"T o in e n k irje P o rtsasta " ja tu tu s tu <br />
taan virastotaloon.<br />
★<br />
TAM PERE-seuran ja T u rku-seuran<br />
v ä lillä on kehkeytym ässä lisääntyvää<br />
yhte isto im in ta a . A lku lähti<br />
siitä, kun tu n n e ttu k u lttu u rih e n k ilö<br />
ja H elsingin kaupungin entinen p o r<br />
m estari Lauri A ho kehuskeli tam perelaisten<br />
kotiseutu le h te ä T a m m e r<br />
koskea maan parhaaksi. Prof. R eino<br />
Leim u o li lu kenut ju tu n U udesta<br />
S uom esta ja ilm o itti s iitä a lle k irjo<br />
itta n e e lle . Vastasin le hdessä ja<br />
m yös T am pere-seuralle. Tästä päätim<br />
m e a lkaa kahden vanhan kiista-
Rakentaminen ja asuminen<br />
kiinnosti 14.698 kävijää<br />
Turun NMKY<br />
85-vuotias<br />
Lehtem m e 83-vuotias tila a ja , jo ka<br />
e i halua nim eään julkisuute e n , on<br />
lä h e ttä n yt to im itu k s e lle ru n o m u o to i<br />
sen m u rre ju tu n "L a u lu T urun spoor-<br />
v e e g ist ja sen m ukana seuraavan<br />
"lä h e te k irje lm ä n ":<br />
M un nuoruuressan,<br />
kun ei ollu<br />
vie l niin p a ljo ru n o k irjo i kuin nyt<br />
e ikä tain n u m eill olla p a ljo rahaka<br />
osta sem m ossi, nii me flik a kirjo -<br />
tim m e ylö s m u istiin kaunei laului ja<br />
m uuten m ukavi värssyi. Yhten päivän<br />
mä otin fra m ill näit vanhoi pa-<br />
pere it ja kun mä n iit siin s itt plarasin,<br />
n ii sattus kätte täm m öne veisu<br />
yh re st h is to ria llis e s t tapauksest tääl<br />
Turuss. Mä olen tätä jo s k u s lukenu<br />
m un kavereillen ja ne tykkäs ett<br />
m un p itä is lähettä se te ili, nyt kun<br />
täm ä Turu m u rre on tu llu kovi<br />
m uotti. Ja täss mä olen nyt präntä-<br />
ny sen te ili s u u re ll vaivall. Enkä<br />
m ä tierä,<br />
jo s täm ä mum m urtteni<br />
on nykyaikase tu tkim u kse m uka se<br />
o ik k ja , m utt tähän suuntta mä m uistan<br />
m eijän<br />
van.<br />
sitä aikanass praakka-<br />
k um ppanin, Tam pereen ja Turun,<br />
kehum iset ja tem paukset, tietysti<br />
le ikkim ie le ssä, jo tta kum m ankin kotise<br />
u tu le h ti saisi enem m än huom iota<br />
ja sitä kautta lisää tila a jia . "S aa<br />
nährä kui äijän käy".<br />
SU O M EN T urun le vityskilp a ilu on<br />
vuositta in m enossa suurem m itta<br />
m ainoksitta. M oni seuran jäsen on<br />
jä lle e n todennut, ku in ka hieno lahja<br />
on Suom en T urun antam inen lahja<br />
k s i vuodeksi <strong>1978</strong> tu tu ille tai keh<br />
o itta a heitä itse tilaam aan lehden.<br />
V u o sikokouksessa 29. 3. selviää<br />
vuoden parhaat asiam iehet, m utta<br />
v ie lä kin on täm än ykkösnum eron<br />
jä lkeen m ahdollisuus tila ta lehti<br />
vu o d e ksi <strong>1978</strong> "jo s toim een ta rtu <br />
ta a n ".<br />
ILM ARI RINNE<br />
T u rku-seuran<br />
to im in n a n jo h ta ja<br />
• T urun "s p o o rv e e g it" e li raitio va u n u t ovat m ennyttä h istoriaa, m utta niin<br />
rakkaita vanhoille tu rku la isille . Nyt n iitä tapaa vain jo ita k in T urun puistoissa<br />
tai lastentalojen p ih o illa , kuten oheinen raitiovaunu T askulan takana. —<br />
K uva: Ilm a ri Rinne.<br />
Laulu Turun spoorveegist<br />
Sanos raam attu E liaanpojan ennen<br />
tu liv a u n u ill opp tili him m elen m ennen<br />
m utt jo s m eill o lis fem ton penni ja aikka<br />
n ii me o okattais va ikk kuum im ppa paikka.<br />
Nääs T urkku on vih ro viim e saattu<br />
spoorveegi ja iha parham ppa laattu<br />
m utt kyll m atkass o li m ont pahukse mutka<br />
kun ne vaunutki m e inatti kerra jo panna putka.<br />
Ja siin pykäm isess vast o li su rkja st souvi<br />
siin sai kaks sata m iestä vettä touvi<br />
ja kun lank loppus keske n ii tu o te tti uutta<br />
ja ne saksm annit lupas jo m ie h iki m uutta.<br />
M utt lo p u it tu li enda jo vasta<br />
ja sen jä lkke tu li vaunutki Tukholm asta<br />
ja niiss vaunuiss voi ny sem m osell vauhrill ookat<br />
ettei a kkunistaka näy m uuta kuin pookat.<br />
Nyt äm m ätki ihm ettelevä halliss<br />
m iks ton p uulaakin heoset ain on talliss<br />
ja m ikä pahuksen voim a niiss vaunuiss onka<br />
kun n iit ei verä hevoset eikä onka.<br />
Ja issikat kulm iss vanno ja faana<br />
e tt on p ä iväll sluut koko issikan paana<br />
eikä öisin kä tahdo affäärit verell<br />
kun ne nätim m ät flik a t seilavat m erell.<br />
V anhainpiikatte M opsit, M irrit ja N allet<br />
voivat yhtäkkiä jäärä vaunujen alle<br />
voivat m oukkien ko n it saara nyt slaagin<br />
m utt m itäs s iit kun vaan spoorveegi saatiin.<br />
Mam m a varo tte li ja sanos: Liisa ja Kalle<br />
ä lkkä ookatko jä ä tte pian vaunujen alle<br />
paras käveli niin kauan kun jaksa<br />
m itäs turhast viitto is t penni maksa.<br />
Ä lkää ookatko, lisäs siihen vie il pappa<br />
ne voi tu rm e lla jo s ei ju u r ihan tappa<br />
N iis on p e n kitki sem m oset peeveli kuum at<br />
kun n u orten flik k a tte n läm pim ät uumat.<br />
M utt näin tuum asiva siihen Liisa ja K alle<br />
yks kaikk jos jo u tu s itt p ä ä ll ta ik k alle<br />
ja sais vaikk koko ru u m iski paistu<br />
kun sais vaa tie ttä m ilt se lysti nyt m aistu.<br />
■ O suuskunta T urun M essut jä rje sti viidennen R akentam inen ja Asum inennäyttelyn<br />
15.— 20. 2. <strong>1978</strong> Turun konserttitalossa. N äyttelyn asettajia o li<br />
ennätysm äärä, 102. K onse rttita lo n tila t käytettiin viim eistä sopukkaa myöten.<br />
N äyttelytilaa o li varattu 1256,5 neliöm etriä ala- ja yläaulasta sekä m yös salista,<br />
jo n ka alaosan tu o liriv it poiste ttiin . Lisäksi osastoja oli u lkotiloissa K ons<br />
e rttita lo n edustalla. Näyttelyyn tutustui 14 698 m aksanutta kävijää, missä<br />
luvussa ei o le kutsuvieraita ja m aksuttom an sisäänpääsyn saaneita. Viim e<br />
vuonna vastaavaan näyttelyyn tutustui 17.589 kävijää.<br />
Yhtä lu kuunottam atta kaikki näytte<br />
ille a se tta ja t o liv a t kotim aisia,<br />
m inkä lisäksi tu o ntitavaroiden osuus<br />
oli entisestään pienentynyt ja kotim<br />
aisten tu o tte id e n m äärä kasvanut.<br />
Näyttelyssä e site ltiin noin kym m e<br />
nen e ri valm istajan om akoti- ja<br />
vapaa-ajantalopaketteja, jo is ta rakentam<br />
ista s u u n n ite le v a voi valita<br />
m ieleisensä m ateriaalin ja m allin<br />
m yös a ja n käyttöönsä tai ta itoihinsa<br />
sopivim m an puolivalm iusasteen.<br />
Yhä näkyväm m än osan näyttelystä<br />
olivat vallanneet erila iset LVI-laitteet.<br />
Lisäksi näyttelyssä voi tutustua<br />
mm. rakennuslevyihin, eristeisiin,<br />
sähkö ta rvikkeisiin , huonekaluihin,<br />
rakennustyökoneisiin, lattia-, seinäja<br />
kattopäällyste isiin , kiukaisiin,<br />
ta kkoih in , valaisim iin , öljysäiliö ih in ,<br />
asuntojen rahoitukseen, vakuutuksiin<br />
jne. T urun kaupunki esitteli<br />
osastollaan mm. kaukoläm pöjärjestelm<br />
än p e ria a tte ita ja etu ja sekä<br />
liittym ism a h d o llisuuksia . O sastolla<br />
e site ltiin m yös asem akaavan laadin<br />
ta a sekä T urun te o llisuusto n ttitilannetta.<br />
Näyttelyn avauksen su o ritti Asuntohallitu<br />
ksen p ääjohtaja O lavi Lindblom<br />
, jo lle Turun M essujen to im i<br />
tusjohtaja Heikki Löyttyniem i ojensi<br />
työkalupakin. Tervehdyssanat esitti<br />
toim itusjohtaja Jukka M ikkola ja<br />
tilaisuuden muusta ohjelm asta huolehtivat<br />
Pekka Varjosen yhtye ja<br />
laulusolisti Veli-Pekka Lehto. Y leisökilpailu<br />
o li myös järje ste tty kävijö<br />
ille .<br />
Torstaina 16. 2. näyttelyssä o li<br />
hartiapankkilaisten ilta. Seutukaavajo<br />
h ta ja Raimo N arjus kertoi Turun<br />
seudun pientalotilanteesta, luottojohta<br />
ja Sauli Vierim ö selvitteli om a-<br />
toim irakentajan rahoitusm ahdollisuuksia,<br />
Turun kaupungin om akotineuvoja<br />
Paavo Kujanpää käsitteli<br />
rakentajan eteen tulevaa paperisotaa<br />
ja hartiapankkilaisten käytännön<br />
kokem uksista puhui p iirip ä ä l<br />
likkö Esko Aaltonen.<br />
M eri Kutsuu ja Vapaa-aika-näyttely<br />
78 järjestetään K upittaalla<br />
15.— 23. 4. N äyttelytoim ikunta on<br />
vahvistanut näyttelyn teem apäiviksi:<br />
P urjehtijan päivä, U rheilukalastuksen<br />
päivä, V eneturvallisuuden päivä,<br />
Erikoisharrastusten päivä, Urheilusukelluksen<br />
päivä, Tee-se-itse-päivä,<br />
M oottoriurheilun päivä, M atkailupäivä<br />
ja Kotipuutarhan päivä. □<br />
Turun Väliittäiskauppiaspiirillä<br />
60-vuotisjuhla<br />
■ Suom en V ähittäiska u p p ia sliito n Turun p iiri perustettiin 27. 1. 1918. P iirissä<br />
on nyt jäseniä yli 250. Liitto ja p iiri toim ivat läheisessä yhteistyössä<br />
K eskon kanssa ja uusiksi jäseniksi hyväksytään ainoastaan K -kauppiaita.<br />
P iirin vu o siko ko u s ja 60-vuotisjuhla p idettiin lauantaina 4. 2. <strong>1978</strong> hotelli<br />
M arina P alace'ssa.<br />
60-vuotisjuhlassa tervehdyssanat<br />
lausui p iirin puheenjohtaja , kauppias<br />
H e ikki Tuom inen, liito n tervehdyksen<br />
to i kunniapuheenjohtaja,<br />
kauppaneuvos Y rjö A. M urto, Turun<br />
ja P orin läänin tervehdyksen m aaherra<br />
Paavo A itio ja K eskon te r<br />
vehdyksen to im itu s jo h ta ja Tauno<br />
V irtanen. Juhlapuhuja n a o li to im i<br />
tu sjo h ta ja Jarm o P e llikka ja päätössanat<br />
lausui p iirin varapuheenjohtaja,<br />
d ip l.kauppia s Jaakko H einonen.<br />
V iih te e stä vastasi näyttelijä<br />
Leena Takala.<br />
P iirin kunnia jä senet ja entiset<br />
p u h e e n jo h ta ja t k u kite ttiin . P iirin<br />
u udeksi kunniajäseneksi kutsuttiin<br />
kauppias Lem pi Hurm e. P itkäaikaisesta<br />
kauppiastoim innasta jaettiin<br />
veteraanikunniakirjat seuraaville:<br />
kauppias Kauno Heinonen, dipl.<br />
kauppias Eino Suokas, kauppias<br />
Erkki Verho, kauppias Lennart<br />
S tröm berg, kauppias V äinö T am m i<br />
nen, kauppias Sulo Tuusvuori,<br />
kauppias H ellin Torsti, kauppias<br />
K arl-M artin Ek ja kauppias M elker<br />
Eriksson.<br />
Suomen Valkoisen Ruusun I I.<br />
m italin kultaristein saivat kauppias<br />
A ntti M äkilä, kauppias Eino Oksa ja<br />
kauppias Reino Seppälä. Suomen<br />
Leijonan ansioristin sai kauppias<br />
H elge Lahti.<br />
□<br />
T urun NM KY (Turun N uorten<br />
M iesten K ris tillin e n Y hdistys) on<br />
eräs kaupunkim m e vanhim m ista<br />
yhdistyksistä ja n u orisotyön esira i-<br />
vaaja Turussa. Y hdistys v ie tti 85-<br />
vu o tisju h lia a n sunnunta in a 5. 2.<br />
<strong>1978</strong> T urun K ris tillis e llä O pisto lla<br />
ja M aarian kirkossa.<br />
P ääjuhlaa v ie te ttiin k ris tillis e llä<br />
opistolla, jo n k a ju h la s a lin seuran<br />
jäsenet ja ystävät tä yttivä t. T ila isu u s<br />
a lo ite ttiin v irre llä ja yhdistyksen<br />
puheenjohtaja n, rovasti E rkki Hilkeen<br />
puheella. Juhlassa esiin tyi yhd<br />
istyksen su u ri m ie skuoro dir.ca n t.<br />
A arne V irtasen jo h d o lla . E sitelm än<br />
M aailm an N M K Y -liikkeestä ja T urun<br />
NMKY:n toim in n a sta p iti pääsihteeri,<br />
opetusneuvos E ero Läntinen.<br />
Seuran nuoret e sittivät kauniin lip <br />
p utervehdyksen ja seuran to im in ta a<br />
esittelevän kuvaelm an. D uetto ja<br />
e sittivät S irkka-L iisa ja A a rn e V irtanen.<br />
Turun kaupungin tervehdyksen<br />
toi kaupungin jo h ta ja V äinö J. Leino,<br />
T urun ev.lut. seurakuntien vara tu o <br />
m ari Pekka S oini ja Suom en NM KYliikke<br />
e n kirkkoneuvos A h ti Auranen,<br />
jo ka m yös ja k o i e rä itä ansio m e rkkejä.<br />
Juhlasta lähti lähetystö viem ään<br />
seppeleen T urun N u orukaisyhdistyksen<br />
— T urun NM KY:n edeltäjän<br />
— O tto Ivar A ugust T huneberg in<br />
haudalle sekä viim e sodissa kaatuneitten<br />
jäsenten h audoille.<br />
NM KY:n kultaisen ansio m e rkin<br />
sai yhdistyksen p uheenjohtaja ,<br />
kenttärovasti E rkki H ilke, m iesten<br />
hopeisen a nsiom erkin m yyntipäällik<br />
k ö K eijo S aarni ja y lie tsivä V eikko<br />
Louhikko, naisten kulta ise n ansiom<br />
erkin rouva A nni M äkelä ja<br />
hopeisen a nsiom erkin rouva A ili<br />
M äki. Liiton kunniajäseneksi kutsuttiin<br />
opetusneuvos Eero Läntinen.<br />
A am ujum alanpalvelukse ssa M aarian<br />
kirkossa saarnasi kirkkoneuvos<br />
A h ti A uranen ja litu rg ia n s u o ritti<br />
rovasti Eero Parvio. Y hdistyksen<br />
m ieskuoro lauloi. K irk k o k a h v itila i-<br />
suudessa esite ttiin runsaasti o n n itteluja.<br />
T ila isuudet päättyivät y h te i<br />
seen lounaaseen T urun K ris tillis e llä<br />
O pistolla.<br />
□<br />
TURUN Im pivaaran uim a h a llissa<br />
o li tiis ta in a 24. 1. <strong>1978</strong> m e rkkita p a h <br />
tum a. U im ahallin jo h ta ja M arkku<br />
A altonen o je n si kukkia ja Im pivaaran<br />
u im ahallin vapaakortin 5 8 -vuotiaalle<br />
rouva K aarina Laineelle, jo k a on uim<br />
ahallin m iljo o n a s kävijä. U im ahalli<br />
a lo itti to im in ta n sa kesäkuussa<br />
1975. H alli on m ito ite ttu 840 uim a<br />
rille niin, että m iesten p u o le lla on<br />
450 vaatekaappia. Pitkän tähtäim en<br />
o h jelm assa on rakentaa h a llin y h <br />
teyteen m aauim ala n ykyistä katsom<br />
oa vastapäätä o le valle a lueelle.<br />
T äm ä suunnitelm a jo u tu u kuite n kin<br />
odottam aan toteutum istaan.
Y LE IS TÄ<br />
T u rku-seu ra, Åbo-sam fundet ry :n<br />
toim in takertom u s vuodelta 1977<br />
T u rku-seura v ie tti 20-vuotisjuhlaansa<br />
1977 ja täm ä m erkkitapaus<br />
lö i leim ansa vuoden to im in ta ta p a h <br />
tu m iin ja antoi lisätehtäviä e ri ja o s<br />
to ille ja seuran hallitukselle.<br />
Seuran jäsenm äärä on edelleen<br />
k o h o n n u t ja on nyt lähellä 1.700.<br />
Seuran to im in ta lin ja t ovat p e rin <br />
te e llis e t. Y ksityiskohtaisem m at to i<br />
m in nat selostetaan alem pana. T o <br />
d e ttakoon kuite n kin , että kaupunkim<br />
m e kulttuurim aisem aan ja luonnonsuoje<br />
lu u n on edelleen kiin n i<br />
te tty h u om iota ja oltu varuillaan<br />
ta rp e e lliste n esitysten tekem iseksi<br />
tila n te e n niin vaatiessa.<br />
T u ru n kaupunki valm istelee kaup<br />
u n g in h a llitu ksen nim eäm än to im i<br />
kunnan avulla T urun 750-vuotisjuhlia<br />
1979, jo is ta T u rku-seura a ikoinaan<br />
teki esityksen. Eräs ju h liin<br />
to ivo ttu ja Turku-seuran ehdottam a<br />
tavoite, T urun vanhan raatihuoneen<br />
re sta u ro in ti, on jo u d u ttu siirtäm ään,<br />
m u tta sen to te u tu s m yöhem m in on<br />
m ahdollista.<br />
T u rku-seuran a loitteeseen valtakunnalliste<br />
n kotiseutupäivien jä rje s <br />
täm iseksi T urussa kaupungin suurena<br />
ju h la vuonna 1979 kaupunki<br />
on o tta n u t m yönteisen kannan.<br />
T a rkoitu kseen kaupunki on varann<br />
u t 90.000 m arkkaa, jo te n päivien<br />
v a lm iste lu t voidaan alo itta a yh te istyö<br />
ssä T urku-seuran, T urun kaupungin,<br />
V arsinais-S uom en M aakunta<br />
liito n ja K o tiseutu liito n kanssa.<br />
T u rku-seura teki aiko in a a n a lo itteen<br />
T urun päivän järjestäm isestä,<br />
ja on saanut o lla e dustajiensa kautta<br />
m ukana päivän jä rje s te ly to im i<br />
kunnan työssä. T ä llä nim ikkopäivällä<br />
o n kin Turussa pystytty kokoam<br />
aan ja yhdistäm ään kaupunkilaiset<br />
yksim ie lis in ä m ie le n kiin to iste n tapahtum<br />
ien y m p ä rille lukuisam m in<br />
kuin m ikään muu tu rku la in e n ta p a h <br />
tum a. V uonna 1977 la skettiin Turun<br />
päivän eri tila isuuksie n yleisöm äärän<br />
olle e n noin 130 000.<br />
Laajeneva y h te isto im in ta kaupunkiosaseuro<br />
je n kanssa, k u lttu u rire t-<br />
ke ily t toukokuisessa T urussa ja Turun<br />
m urteen elvyttä m isto im e n p ite e t<br />
ovat m yös sävyttäneet seuran to i<br />
m intaa.<br />
S uom en T urku, Å bo, vår stadlehden<br />
ja siin ä ju lk a is tu je n m erkittä<br />
vie n a rtik k e lie n avulla on jä -<br />
s e n p iiriä la a je m m a ltikin vo itu vaiku<br />
tta a m oniin T urun rakennus- ja<br />
k u lttu u rih is to ria n , lu o n n o n - ja m ais<br />
em ansuojelun, m useo- ja m a tkailu <br />
to im in n a n tm s. kysym yksiin m yönte<br />
is e llä tavalla.<br />
TURKU-SEURAN H ALLITUS<br />
JA JAO STO T<br />
Seuran puheenjohtajana toim i<br />
1977 a rkkite h ti O lli K estilä sekä<br />
varapuheenjo h ta jin a prof. Reino<br />
Leim u ja hänen pyydettyään eron<br />
29. 3. alkaen prof. Erkki Asp sekä<br />
intendentti E rik Bergh, joid e n lisäksi<br />
hallitukseen kuuluivat to im isto<br />
sih te e ri B rita A h lro th , fil.lis. Bo<br />
G rönholm , konsuli A rm as O. J o kinen,<br />
fil.m a iste ri M argareta Jokinen,<br />
p ääto im itta ja Heim o K allio, apul.<br />
kaup.johtaja Johannes K oikkala i<br />
nen, to im itta ja Eino Lehtinen, n u o <br />
riso sihteeri Y rjö Paajanen, prof.<br />
Toivo T. Rinne, hovioikeudenn euvos<br />
O lavi S antalahti 19. 3. asti ja hänen<br />
pyydettyä eron, rouva Rauni Arvela,<br />
ham m aslääkäri Helm i S ilvola-M a-<br />
nérus, hankin ta p ä ä llikkö Paavo<br />
Suom inen, rovasti Haakon W ainio,<br />
kauppias V iljo V anne ja asessori<br />
H eikki W inter.<br />
T o im innanjohtaja na ja sihteerinä<br />
o li asessori Ilm ari Rinne, ru o tsin <br />
kielisenä sihteerinä E rik Bergh, ta <br />
louspäällikkönä m erkonom i Ulla<br />
Eura ja ilm oitusm yyjänä H arri H elin.<br />
H allitus koko o n tu i 7 kertaa a ikaisem<br />
paan tapaan eri kohteissa, kuten<br />
m aistraatissa, T urun U kkokodissa,<br />
T urun K auppakorkeakoulussa<br />
Turku-seuran kevätretket ensi<br />
to u kokuun to rs ta i-ilto in a kutsuvat<br />
jälleen seuran jäseniä tutustum aan<br />
m ie le n kiin to isiin uusiin kohteisiin,<br />
kuuntelem aan asia n tu n tija in selostukset<br />
ja näin lisääm ään kotikaupunkinsa<br />
tuntem usta.<br />
A llaoleva retkio h je lm a on suunniteltu<br />
jo helm ikuussa, joten tie d o t<br />
on syytä ta rkista a ja varm istaa to u <br />
kokuun alussa päivälehdistä.<br />
Torstaina 4. 5. klo 18 koko o n n u <br />
taan K auppatorin ylä la id a lta lähteviin<br />
linja-autoihin. Kohteena ovat<br />
mm. M etsäm äen uusi ravirata ja<br />
tehdaskäynti. O ppaana toim ivat<br />
rouva Rauni A rvela sekä kohteiden<br />
asiantuntijat.<br />
Torstaina 11. 5. klo 18 kokoontu <br />
m isp aikka sam a. Lähtö Raisioon,<br />
jossa pääkohteena on Raision tehtaat<br />
ja lisäksi suoritetaan tu tu stu <br />
m iskierros kaupunkiin. O ppaina<br />
R itva Eräm etsä ja p a ikalliset asiantu<br />
n tija t.<br />
ym. H allitus käsitteli m onia työ- ja<br />
talo u sja o sto je n esityksiä sekä e rikoisesti<br />
seuran 20-vuotisjuhla-asioita.<br />
T yöjaoston p uheenjohtajana toim i<br />
O lli Kestilä, sihteerinä Ilm a ri Rinne<br />
sekä m uina jä seninä Erkki Asp,<br />
Erik Bergh, Helm i S ilvola-M anérus<br />
ja Eino Lehtinen. Ja o sto koko o n tu i<br />
12 kertaa.<br />
L ehtijaosto: P uheenjohtajana O lli<br />
K estilä ja jä seninä Heim o Kallio,<br />
Eino Lehtinen, Reino Leim u, to im ittaja<br />
R eino Linkosaari, p äätoim ittaja<br />
M eta T orvalds, fil.m a iste ri Taina<br />
V artiainen, H arri H elin ja Ilm ari<br />
Rinne. Suom en T urku, Abo. vår<br />
stad-lehteä ilm estyi vuoden aikana<br />
neljä num eroa, joissa o li yhteensä<br />
236 sivua, joista 197 tekstisivua.<br />
Lehden päätoim itta ja n a o li O lli<br />
K estilä ja to im itu ssih te e rin ä Eino<br />
Lehtinen. L ehtijaoston jäsenet m uod<br />
ostivat lehden toim ituskunnan.<br />
R etkeilyjaosto: P uheenjohtajana<br />
Ilm a ri Rinne ja jä seninä kam reeri<br />
T oivo K orpela, Bo G rönholm ,<br />
eversti evp. V eikko Hassinen ja<br />
Rauni Arvela.<br />
T urku-seuran koko toim innan ajan<br />
jäsenten touko ku ise t ku lttu u rio p in -<br />
to re tket ovat o lle e t hyvin suosittu ja<br />
ja näin m yös kertom usvuonna. V uoden<br />
1977 retket o liva t seuraavat:<br />
Toukokuun kevätretket<br />
Torstaina 18. 5. klo 18 kokoontum<br />
isp aikka sama. T utu stu m iskie rro s<br />
uusiin kaupunkia lu e isiin ja p o ikke a <br />
m inen tärke im p iin kohteisiin. Oppaina<br />
V eikko H assinen ja kaupunkiseurojen<br />
edustajat.<br />
Torstaina 25. 5. klo 18 kokoontu <br />
m isp aikka sam a. Tutustum inen P ikisaareen<br />
ja erä isiin m uihin H irvensalon<br />
kohteisiin, mm. W äinö A a lto <br />
sen lapsuudenkotiin. O ppaina Toivo<br />
K orpela, A ntti Lehtinen ym.<br />
Retket kestävät kohteesta riip <br />
puen 2— 3 tuntia. K ukin osanottaja<br />
m aksaa linja -a u to n tavanm ukaisen<br />
m aksun suoraan kulje tta ja lle . H alukkaat<br />
voivat m yös kokoontua suoraan<br />
k.o. kohteisiin.<br />
S äästä ja kestoajasta riippuen<br />
retken o h je lm iin voidaan lisätä jo <br />
kin uusi nähtävyys. Joissakin kohteissa<br />
on luvassa kahvi- tai virvo keta<br />
rjo ilu .<br />
TURKU-SEURAN RETKEILY<br />
JAOSTO<br />
Ensim m äinen re tkeily 5. 5. te h tiin<br />
A urajoen rannassa oleviin purjelaivakautem<br />
m e ulja isiin edustajiin<br />
Suom en Joutseneen ja korjausvaiheessa<br />
olevaan S igyniin, joissa<br />
o p paina to im iva t m erim iesam m attikoulun<br />
re h to ri S eppo K okkola ja<br />
am anuenssi Kim M ortin sekä alusten<br />
muu h e n kilökunta. T utustum ista<br />
ja tk e ttiin M artin kirkko o n , jossa<br />
oppaina to im iv a t k irkko h e rra Yrjö<br />
Luojola ja Haakon W ainio. Kirkossa<br />
p id e ttiin hartaushetki ja seurakuntatalossa<br />
n a u tittiin kirkko kahvit. Mukana<br />
o li n. 170 henkeä ja retken<br />
pääoppaana toim i Rauni Arvela.<br />
Toinen re tki 12. 5. tehtiin Auran<br />
Panim oon P iispanristillä sekä Lausteen<br />
ja V arissuon asutustaajam iin.<br />
M ukana o li n. 120 henkeä ja retkeilyjaoston<br />
jä senet toim ivat linjaautoissa<br />
selostajina. Pääoppaana<br />
o li Toivo Korpela.<br />
Kolm as re tki te h tiin 19. 5. Naanta<br />
liin , K ultarantaan ja Luonnonm<br />
aalia sijaitsevaan Naviren te la k<br />
kaan. M ukana oli n. 200 henkeä<br />
Om ien o p p aiden lisäksi kussakin<br />
linja-autossa oli selostajina Naanta<br />
lin oppaat.<br />
N eljännen retken 26. 5. kohteena<br />
o li T urun uusin ylpeys Congress<br />
C enter eli N um m enm äen hiekkakuopassa<br />
sijaitseva m ahtava suurho<br />
te lli sekä sen m onet kokous- ja<br />
ju h la h u o n e isto t. M ukana oli neljä<br />
lin ja -a u to llis ta väkeä. Pääoppaana<br />
toim i V eikko Hassinen. K iertoajelulla<br />
tu tu s tu ttiin m yös Y lioppilaskylään.<br />
M urre ja o sto : Puheenjohtajana<br />
m aalarim estari Kaarlo Tam m inen<br />
ja jä seninä fil.lis. M aija G rönholm ,<br />
in sin ö ö ri Pekka N iem i, isännöitsijä<br />
A llan Saari, varanotaari A llan Salom<br />
aa kuolem aansa asti 11. 4. 1977,<br />
rouva A ili Sim ola, Reino Linkosaari,<br />
to im is to p ä ä llik k ö V ilho Lehtonen,<br />
työnjo h ta ja A lfons Koskim ies, tire h <br />
tö ö ri N e sto r Lehtinen ja Ilmari<br />
Rinne.<br />
S ivistysjaosto: P uheenjohtajana<br />
kouluneuvos A lla n T. Koskim ies ja<br />
jäseninä R eino Leim u, E rik Bergh,<br />
professori Paavo Kallio, O lavi Santalahti,<br />
ulo so tto m ie s Eero Länsineva<br />
ja sih te e rin ä toim isto p ä ä llikkö<br />
M ikko H irvo ila. Jaosto on käsitellyt<br />
vanhan T urun eläm ää kuvaavien<br />
ruotsin kie liste n kirja ste n kääntäm istä<br />
suom eksi, T urku-p a trio o ttie n<br />
haastattelusarjan tallentam ista ääninauhalle<br />
ja T u rku-kro n ikan kerääm<br />
istä.<br />
H isto rla ja o sto : P uheenjohtajana<br />
Toivo T. R inne ja jä seninä va h tim<br />
estari V iljo Kaila, lehtori Ossi<br />
L aapotti, am anuenssi H agar N ikander,<br />
fil.tri T auno Perälä ja Haakon<br />
W ainio.<br />
N aisjaosto: P uheenjohtajana Helmi<br />
S ilvola-M anérus ja jäseninä<br />
B rita A h lro th , Taina Vartiainen,<br />
M argareta Jokinen, Irm a Jylhä,<br />
Tytti Lindström , Lahja S alviander<br />
ja Irm e li Torssonen. Jaoston työ on<br />
ke skittyn yt K ynttilänpäiväju hlan jä r<br />
jestäm iseen ja lisäksi jaoston jäsenet<br />
ovat tarvittaessa olleet auliisti<br />
auttam assa seuran m uiden tila i<br />
suuksien järjestelytehtävissä.<br />
Siellä kaikilla oli niin<br />
mukavaa . . .<br />
Y m päristöjaosto: Puheenjohtajana<br />
Olli Kestilä ja jäseninä Erkki Asp,<br />
professori Reino Lento ja opetustoim<br />
enjohtaja Pentti Lahti. Jaosto<br />
on m yötävaikuttanut yhteistyön laajenem<br />
iseen kaupunkiosaseuroja käsittäväksi.<br />
Talousjaosto: Puheenjohtajana<br />
pankinjohtaja Erik Jäänti ja jäseninä<br />
varatuom ari Pauli Kom i, fil.<br />
m aisteri Eero NumerIa, pankinjohtaja<br />
Sven-Erik R elander ja A r<br />
mas O. Jokinen. Jaosto on suunnitellu<br />
t toim enpiteitä seuran taloudellisen<br />
aseman parantam iseksi ja<br />
toteutti yhteisöjäsenten lisähankinnan<br />
sekä eräitä m uita taloutta<br />
tukevia toim enpiteitä.<br />
20-vuotisjuhlatoim ikunnan puheenjohtajana<br />
toim i Ilm ari Rinne ja<br />
sihteerinä H eikki W in ter sekä jäseninä<br />
A lfons Koskim ies, V eikko<br />
Hassinen, Rauni Arvela, Toini G rönqvist,<br />
Jukka U usitalo ja Leena Riihim<br />
äki. T oim ikunta piti kuusi kokousta<br />
ja toim i 20-vuotisjuhlan<br />
käytännön tehtävien toteuttajana.<br />
Turun päivän toim ikuntaan Turkuseura<br />
on vuosittain saanut nim etä<br />
kolm e edustajaansa. Seuran edustajina<br />
olivat Ilm ari Rinne varapuheenjohtajana<br />
ja jäseninä johtajatar<br />
M aj-Lis N iem ineva ja A lfons<br />
Koskim ies. Päivän teem ana oli " Ik i<br />
nuorten T u rku ” .<br />
Turun päivän ja siihen liittyneen<br />
H eikinm arkkinain johdosta seura<br />
sai m yynti- ja m ainospisteet Kauppatorilta,<br />
jonne pystytettiin m yyntikioski<br />
sekä m yyntipaikan askartelunäyttelystä<br />
Konserttitalossa. Seuran<br />
Ikitu u rin A urorasali loi läm pim ät<br />
ja tunnelm alliset puitteet Kynttilänpäiväjuhlalle,<br />
jo n ka Turku-seuran<br />
naisjaosto tänäkin vuonna järjesti<br />
tam m ikuun 28 päivänä. ” Päivää<br />
Paavalista, kevättä kynttilästä" toteaa<br />
vanha suom alainen sananlasku.<br />
Huolim atta ulkona puhaltaneesta<br />
talviviim asta täytti A urorasalissa<br />
m ukavasti istuneiden turkuseuralaisten<br />
sydäm et kevättunteet,<br />
kun Raffu Valtonen orkestereineen<br />
viihdytti yleisöä iloisin sävelin.<br />
Kuin itse kevään airut oli myös<br />
Irm eli Torssonen, joka jo h ti ja ju o n <br />
si tuon mukavan kaksituntisen. Uusi<br />
m atkailufilm i Suomen T urusta saatiin<br />
nähdä myös Irm elin toim esta.<br />
Naisjaoston puuhakas puheenjohtaja<br />
Helmi S ilvola-M anérus huolehti,<br />
että kukin vieras tu li huom atuksi<br />
ja kaffetetuksi ja että arpajaisvoitot<br />
ja e ttiin yhtenä suurena ohjelm anum<br />
erona. "T äm ä on jo 21 :s kerta<br />
kun olen mukana näitä "h ip p o ja ”<br />
järjestäm ässä", totesi Irm a Jylhä<br />
lippukassassa Taina Herralalle<br />
(toim ittaja ei muista hänen uunituoretta<br />
rouvaniem eään). Sam anlainen<br />
tohina käy joka vuosi lippuluukulla<br />
ja m aksaneita oli tilaisuudessa tänäkin<br />
vuonna kolm attasataa. K yllä<br />
oli yle isöllä hauskaa, kun rak.m estari<br />
Pentti Saarinen im itoi entistä<br />
opettajaansa, kaikkie n m uistam aa<br />
Fretu Rauhaa. N aurua ei m yöskään<br />
voinut pidätellä, kun näytte lijä Kaarin<br />
a Vahtonen (hänen siviilinim ensä<br />
to im itta ja m uistaa, se on Saarinen)<br />
kertoili its e kirjo itta m ia a n ra tk irie <br />
m ukkaita kaskuja. Kevään m erkkejä<br />
ennustivat m yös "L a h ja n T y tö t” ,<br />
jo tk a hauskuttivat yle isö ä ve ike in ä<br />
kissoina.<br />
M onella tu n tu i vielä olevan aikaa<br />
ja halua tutustua tarkem m in Ikitu u <br />
riin, m ikä tehtiin jo h ta ja Häm äläisen<br />
ystävällisellä opastuksella. A ina on<br />
mukavaa kun kuulee, että talon kahvikin<br />
o li hyvää, totesi jäsen M argareta<br />
Jokinen ja kaikki m uutkin naisjaoston<br />
jäsenet päättivät, e ttä Kynttilänpäivän<br />
vieton p e rin n e ttä pitää<br />
jatkaa siitä kin h u olim atta, e ttä suurin<br />
osa nykyisistä p u uhanaisista tu <br />
lee luovuttam aan paikkansa uusille<br />
ja nuorem m ille, vie lä kin puuhakkaim<br />
m ille tu ru tta rille . Ensi vuonna<br />
tavataan n u o rennusleikkauksen kokeneessa<br />
vastaavassa juhlassa<br />
Kynttilänpäivänä!<br />
□<br />
LaSa<br />
naisjaosto hoiti m yyntitehtävät ja<br />
m yynnissä o li mm. Suom en T u rkulehteä,<br />
T urku-m italeja, kaskukirjo ja ,<br />
T urku-aiheisia lito g ra fita u lu ja ja<br />
-kortteja.<br />
20-VUOTIS JU H LAPÄIVÄ<br />
18. 10. 1977.<br />
HALLITU KSEN JU H LAISTU N TO<br />
H allitus piti W äinö A altosen m u<br />
seossa juhla istu n n o n , jossa käsite l<br />
tiin vain kaksi asiaa. E nsiksi pääte<br />
ttiin jä rje stä ä uusi tu rku la iska sku -<br />
jen k e ru u kilp a ilu kolm annen kaskukirjan<br />
painattam iseksi. Toiseksi<br />
päätettiin lisätä seuran ja o s to ja perustam<br />
alla ru o tsin kie lin e n jaosto.<br />
TERVEHDYSTEN VASTAAN-<br />
O TTO TILAISUUS<br />
Juhla istu n n o n jä lkeen W äinö A a l<br />
tosen m useon näytte lyh a llin k o ro k <br />
keella seuran p u h e e n jo h ta jisto O lli<br />
Kestilä, E rik B ergh ja E rkki Asp<br />
sekä Ilm a ri R inne o liva t te rve h d ysten<br />
vastaanottajina. T ervehdysten<br />
m äärä y litti sadan ja lisäksi seura<br />
sai vastaanottaa rahala h jo itu ksia ,<br />
kukkia, v iire jä ja k irja llisu u tta .<br />
Suom en T u rku-lehdessä n:o 4/1977<br />
o li tarkem pi selostus 20-vuotistapahtum<br />
ista. M a in itta koon tässä<br />
vain, että T urun ka u p u n ki sekä<br />
eräät lautakunnat, ko tise u tu - ja<br />
m aakuntaliitot, yhteisöt, tu rk u la is -
seurat, p a n kit ja vira s to t esittivät<br />
tervehdyksensä.<br />
PÄ Ä JU H LA KO N S E R TTI<br />
TALO S S A<br />
T urun k a u p u n g in o rkeste ri, T urun<br />
N a isvoim iste lija t, T urun Lausuntakerho,<br />
T urun K ansantanssin Y stävät,<br />
M ie sku o ro Laulun Y stävät olivat<br />
ne yhteisöt, jo id e n korke a ta so ise t<br />
e sitykset tä yttivät ju h la n ohjelm an.<br />
Ju h la p u h e e n p iti y lijo h ta ja C. J.<br />
G ard b e rg , tervehdyspuheen Olli<br />
K estilä ja T u rku-seuran 20-vuotish<br />
is to riik in esitti Ilm a ri Rinne.<br />
Y le isö ä o li ju h la ssa n. 700. Kaup<br />
u n g in p u u ta rh a oli ko rista n u t salin<br />
ja p a rtio la is e t to im iva t airueina.<br />
M uutakin vapaaehtoista apua seura<br />
sai ju h lie n järjestäm isessä.<br />
SEURALLE KOLM E<br />
KUNNIA JÄ S E N TÄ<br />
T u rku-seura n hallitu ksen ja seuran<br />
kokouksen hyväksym ät uudet<br />
k u n n ia jä senet ovat h o vioikeudenn<br />
euvos O lavi S antalahti, vara tu o <br />
m ari U uti P alaja ja kauppias V iljo<br />
Vanne. 2 0-vuotisjuhlassa kunniajä<br />
se n e t vasta a n o ttivat kutsun perg<br />
am enttikäärössä, jo n k a heille o je n <br />
sivat puheenjo h ta ja O lli K estilä ja<br />
to im in n a n jo h ta ja Ilm a ri Rinne.<br />
TU N N U STU SPLAKETTEJA<br />
JA VIIREJÄ<br />
T o im in n a n jo h ta ja M arkku Tanner<br />
to i ju h la a n K o tiseutu liito n tervehdyksen<br />
ja ja k o i liito n pronssisen<br />
tu n n u stu sp la ke tin Paavo S uom iselle,<br />
H elm i Lehtoselle, R eino Leim ulle,<br />
Toivo K orpelalle, A rm as O. J o <br />
k is e lle ja Helm i S ilvola-M anérukselle.<br />
L iito n hopeisen rin tam erkin<br />
saivat Eero Num erIa, Irm a Jylhä,<br />
Lahja S alvia n d e r ja T ytti Lindström<br />
sekä liito n v iirin Toivo T. Rinne,<br />
O lli K estilä, Eino Lehtinen, C. J.<br />
G a rd b e rg ja Ilm a ri Rinne.<br />
PIIR U S TU S K ILP A ILU ,<br />
RAD IO LÄHETYS JA<br />
MUU M A IN O N TA<br />
2 0-vu o tisju h la n m erkeissä kansakoulu<br />
je n a la lu o k k a la is ille jä rje s te t<br />
tiin p iiru s tu s k ilp a ilu , jo n k a arvostelun<br />
s u o rittiv a t o p e tta ja t Toini G rönqvist<br />
ja S isko T uom inen. 25 parasta<br />
työ tä p a lk ittiin ja työ t o liva t näytte<br />
illä tu rku la isissa pankeissa.<br />
T urun alu e ra d io ssa lauantaina<br />
15. 10. seuran työ ja o sto n jäseniä<br />
o li to im itta ja J o rm a Vuoren haastate<br />
lta v in a T u rku-seuran tehtävästä.<br />
S uom en T u rk u -le h ti ju lk a is i num<br />
erossaan 3/77 o tte ita 20-vuotish<br />
is to riik is ta ja useissa päivä le h d issä<br />
o li T u rku-seura a koskevia to i-<br />
m in ta selo stu ksia .<br />
MUUT KO KO UKSET JA<br />
JU H LAT<br />
Seuran vuosikokouksessa Turun<br />
K auppakorkeakoulu lla m aaliskuun<br />
29 päivänä oli läsnä to ista sataa<br />
jäsentä. V uosikokousasioiden käsittelyn<br />
jälkeen rehtori V eikko Halme<br />
esitteli koulua ja koulun ylio p p ila s<br />
kunnan laulu kuoro esiintyi.<br />
Ylim ääräinen kokous pidettiin<br />
28. 10. T urun Seudun O suuspankin<br />
kerhohuoneessa. E sillä oli 20-vuotisjuhla-asioita.<br />
O suuspankki ta rjo si<br />
kahvit ja n ähtiin asessori Helge<br />
Teurin elokuva Turusta.<br />
Seuran syyskokouksessa 22. 11.<br />
u udistetussa K atedraalikoulussa oli<br />
läsnä 150 jäsentä. Sääntöm ääräiset<br />
asiat kä site ltiin ja p iiria rkkite h ti<br />
O lof H olm berg esitelm öi K atedraalikoulun<br />
historiasta ja kertoi restauro<br />
in titö istä . Rouva M aire S piik esitti<br />
ottam ansa Turku-elokuvan ja lopuksi<br />
tu tu stu ttiin tähän Suom en<br />
vanhim paan kouluun.<br />
K ynttilänpäiväju hlan naisjaosto<br />
jä rje s ti T urun VPK:n juhlasalissa<br />
6. 2. Läsnä o li n. 250 turkulaista.<br />
M a tkailu p ä ä llikkö Irm eli Torssonen<br />
ju o n si värikkään ja hienon o h je l<br />
man. M aaherra Sylvi S iltanen e site<br />
lm ö i ja naisjaoston puheenjohtaja<br />
Helm i S ilvola-M anérus hoiti em ännyyttä<br />
jaoston jäsenten avustam ana.<br />
T urun kaupunginvaltu uston valtuustoryhm<br />
ien edustajat oli kutsuttu<br />
16. 5. vakuutusyhtiö P ohjolan to im i<br />
taloon, jossa yh tiö ta rjo si kahvit.<br />
Tilaisuudessa O lli K estilä ja Ilm ari<br />
Rinne esitte livät seuran tulossa olevia<br />
toim intatapahtum ia, kuten 20-<br />
vuotisjuhlaa, T urkuun v. 1979 suunniteltua<br />
valta kunnallista kotiseutu <br />
päivää ym., jo id e n toteuttam iseen<br />
tarvitaan kaupungin talo u d e llista<br />
tukea.<br />
K aupunkiosaseurojen edustajien<br />
n euvottelutilaisu udessa 12. 12.<br />
KOP:n H um alistonkadun uudessa<br />
Turku-seuran a lo ite valtakunnallisten<br />
kotiseutupäivien saam iseksi<br />
T urkuun on jo h ta n u t m yönteiseen<br />
ratkaisuun.<br />
T u rku-seura kutsui 26. 10. 1977<br />
T urun kaupungin, Varsinais-S uom en<br />
M a akuntaliiton ja eri jä rje stö je n<br />
edusta jia neuvottelutilaisu uteen kaupungin<br />
m atkailutoim istoon. A rk k i<br />
te h ti O lli K estilä lausui avaussanat<br />
ja asessori Ilm a ri Rinne kertoi valta<br />
kunnallisesta Suom en K otiseutuliitosta,<br />
jo ta hän o li perustam assa<br />
Tam m elassa vuonna 1949. K otiseutupäivä<br />
t ovat vuotuiset kotiseutuväen<br />
suurtapahtum a, jo ka h uom ioidaan<br />
kautta maan ja jossa on o llu t<br />
m ukana m yös valtiovallan edustajia.<br />
N euvottelutilaisuuden osanottajat,<br />
jo ita o li m ukana parikym m entä, kann<br />
attivat yksim ielisesti va lta kunnallisten<br />
kotise u tu p ä ivie n jä rje stä m istä<br />
kontto rissa o li läsnä 22 edustajaa<br />
9:stä seurasta. K okous päätti jä r<br />
jestää v. <strong>1978</strong> aikana e rä itä yhteisiä<br />
tem pauksia.<br />
Seura o li e dustettuna mm. V arsinais-Suom<br />
en M aakunta liito n 50-vuotisjuhlassa,<br />
W äinö A altosen m useon<br />
10-vuotisjuhlassa, T urun Lausuntakerhon<br />
30-vuotisjuhlassa, m useolaiva<br />
S igynin m astonpystytystilaisuudessa<br />
ja M arie lu n d in kesäjuhlassa<br />
sekä m aaherra Paavo A itio n virkaanastum<br />
isen vastaanotolla.<br />
KO TISEUTUPÄIVÄT<br />
OULAISISSA<br />
V altakunnallise n K o tiseutu liito n<br />
jäsenenä T u rku-seura on lähettänyt<br />
edustajansa vuositta in jä rje ste tyille<br />
kotiseutupäiville. T ällä kertaa päivät<br />
oliva t 1.— 3. 7. P ohjanm aalla O ulaisissa<br />
ja sen ym päristökunnissa.<br />
O lli K estilä ja Ilm a ri Rinne olivat<br />
seuran v ira llis in a edusta jin a ja lisäksi<br />
m ukana o li kym m enkunta<br />
seuran jäsentä. Eri kotiseutuseurojen<br />
vira llis ia edusta jia o li m ukana<br />
n. 400, m utta ju h liin , re tkeilyih in ja<br />
näyttelyihin osallistui n. 5 000 henkeä.<br />
ESITELM ÄSARJA<br />
Valtakunnalliset kotiseutupäivät<br />
Turkuun vuonna 1979<br />
T urku-seura jä rje s ti y h te isto im in <br />
nassa T urun suom enkielisen työväenopiston<br />
kanssa onnistuneen<br />
esitelm äsarjan työväenopiston luentosalissa<br />
helm ikuun m aanantai-iltoina.<br />
7. 2. esitelm öi m useonjohtaja<br />
Knut D rake aiheesta "T u ru n säilytettävät<br />
ra kennukset". 14. 2. kontto<br />
rin h o ita ja H eikki W in ter aiheesta<br />
"T u ru n posti kautta a ik o je n ", 21. 2.<br />
m etsänhoitaja Ilm a ri S ip ilä aiheesta<br />
"T u ru n kaupungin m aatila t ja niiden<br />
hankinta ja k ä yttö " sekä 28. 2.<br />
am anuenssi John H ackm an aihees-<br />
Turussa v. 1979, m ikä li taloudellin e n<br />
puoli saadaan jä rjestykseen. Eri<br />
alojen asia n tu n tija t totesivat Turulla<br />
olevan m ahdollisuudet suoriutua<br />
hyvin m ajoitus-, m aakuntaretkeilyja<br />
koko o h jelm iston läpiviem iseksi.<br />
N euvottelut m yöhem m in kaupungin<br />
johdon kanssa ovat antaneet<br />
tuloksia. M a akuntaliiton ja Turkuseuran<br />
anom us on kaupunginvaltuuston<br />
kokouksessa 31. 10. 1977<br />
ratkennut siten, että kaupungin vuoden<br />
1979 talousarvioon on m e rkitty<br />
90 000 m arkan m ääräraha Turun<br />
kotiseutupäivien jä rjestäm iseen o i<br />
keudella käyttää m äärärahaa jä rje s <br />
telyihin jo vuonna <strong>1978</strong>.<br />
T urun kaupunki, Suom en K otiseutu<br />
liitto , M aaku n ta liitto ja T u rku -se u <br />
ra asettavat yhteisen toim ikunnan<br />
tehtävää hoitam aan.<br />
□<br />
I. R.<br />
Ruissaloyhdistys<br />
perustettiin<br />
(S f R uissalon H onkapirtillä<br />
sunnuntaina 29. 1. <strong>1978</strong> pid e <br />
tyssä kokouksessa perustettiin<br />
R uissalo-yhdistys ajamaan<br />
saarella asuvien yhteisiä<br />
etuja. K okoukseen osallis<br />
tu i lähes 100 henkilöä, jo t<br />
ka edustivat sekä kanta- että<br />
kesäasukkaita.<br />
Y hdistys pyrkii toim innassaan<br />
R uissalon arvokkaan rakennuskannan<br />
ja ainutke rta ise n luonnon suojelem<br />
iseen sekä lähiajan tehtävänään<br />
vuokrasopim usten aikaansaam<br />
iseen. P erustetun yhdistyksen puh<br />
eenjohtajaksi va littiin dipl.ins. Risto<br />
Kyrki sekä m uiksi johtokunnan<br />
jä se n iksi a rkkite h ti B enito Casagrande,<br />
hovioik.ausk. A n tti Huiskala,<br />
rakennusm estari R isto M äkilä,<br />
a g ro lo g i T o tti M annerhovi. dipl.ins.<br />
Kaarlo R ainio, fil.m a iste ri Liisa Sulkakoski,<br />
to im itu sjo h ta ja Lars T iusanen,<br />
dip l.in s. K auko Tuom i ja<br />
konsulentti Venla Väätänen. Turun<br />
R iko sp o liisie n yhdistys, Turun Rakennusm<br />
estariyhdistys ja V eturim<br />
iesten T urun osasto valitsevat<br />
om an edustajansa johtokuntaan.<br />
T u rku-seura lausuu uuden yhdistyksen<br />
tervetu lle e ksi kaupunkiosaseurojen<br />
yhteistoim intaan. n<br />
ta "P a rk k ila iv a Sigyn ja T urun merim<br />
u se o ". T ilaisuuksissa oli läsnä<br />
keskim äärin yli 100 osanottajaa.<br />
MUU TO IM IN TA<br />
Seura pain a tti T urun kaupungin<br />
h isto ria llisen m useon arkistosta<br />
saaduista J. J. R einbergin 1850-luvun<br />
tö istä 8 kp l:n p o s tik o rtti- ja<br />
4 kp l:n suurem m an sarjan, jo tka<br />
lito g ra fia t asete ttiin m yyntiin. Lisäksi<br />
m yynnissä on edelleen o llu t seuran<br />
k a skukirja n ll-osaa ja esitelm ä<br />
sarjaa "T u ru n seitsem än vuosisataa".<br />
Seura su u n n itte li juhlavuodeksi<br />
om aa m erkkiä, m utta saadut e hdotu<br />
kset eivät o lle e t käyttökelpoisia<br />
ja siksi to te u tu sta vie lä siirre ttiin .<br />
Seuran ta lo u s on saatu tyydyttävästi<br />
hoid e tu ksi varsinkin 20-vuotisju<br />
h la n jo h d o sta saatujen lahjoitusten<br />
turvin. R ahastonhoitaja n tilikertom<br />
us se lvittä ä seuran taloudellisen<br />
tila n yksityiskohtaisem m in.<br />
Seuran h a llitu s kiittä ä kaikkia<br />
la h jo itta jia saam astaan ta lo u d e llisesta<br />
tuesta sekä yhteisöjä ja järje<br />
stö jä , jo tk a ovat tukeneet eri<br />
m uodoissa seuran toim intaa. Kaikki<br />
täm ä tu ki on o llu t e rittä in arvokasta.<br />
Turku-seura,<br />
Å bo-samfundet ry.<br />
O LLI KESTILÄ<br />
p u h e e n jo h ta ja<br />
ILM ARI RINNE<br />
toim in n a n jo h ta ja<br />
Ku Salom aa A llani<br />
vuassi täytti<br />
Allan Salom aast täs tehräm piäni oodi,<br />
ja hänestäki vaa yks piäni episoodi.<br />
Kyl häne varm ast tunsi kaikki tu rkula iset<br />
ku häne harrastukses oli m onellaiset.<br />
Hän oli varanotaari ja lakim iäs,<br />
vaik harva häne lakihom m istas pal tiäs.<br />
Mut m usikantiks häne varm ast tiäsi kaik,<br />
vaik kauvem ppaki kotosi ols o llu v vaik.<br />
Hän touhus m ontta lai, ja touhus m onel alal;<br />
n iist tarttis k irjo tta jo vallan toisel taval,<br />
m ut täsä kerrota yks piäni hauska ju ttu ,<br />
ku jollam m uutam al vaa ennestäs on tuttu.<br />
Kui m oni muu hän kerran tä ytti paljo v u a s s i,*)<br />
ja moni hänen tykös siilon tiätyst juaksi.<br />
Siäl ju a ttin kuahuviini, onne toivptetti,<br />
ja kaikil oli hauska, naurak kriko te tti.<br />
Ku kaikke lystem m illäs oli juhlaväki<br />
yhtäkki ovensuus se ilm estyksen näki:<br />
sii seisos pitkä miäs, ja papi vaattet yl.<br />
Siin koko sakil oli ällistym ist kyl.<br />
M ut päivä sankari vast o ikke o li nolo.<br />
Sen arva kaik, et hänel tu li heikko olo.<br />
Ei pappi orotta hän olis osannukka;<br />
ei ihme jos siin tuskahiki nousi tukka.<br />
Ei ihm ek kans, jo s tiänny hän ei eres nime,<br />
ja reakoim inenki oli ihm elline:<br />
ku luuli tiätäväs, et kuka viaras o,<br />
hän silm äp pystys pöläytti: "K a llio !” .<br />
Mut viaras rupes ittes hänel esittäm ä:<br />
"M ää olen kirkko herra Toivo Väinölä.<br />
Mä tuam as olen kirko onnentoivotust<br />
ja toivotan Teil K orkkeim m anki siunaust.”<br />
"M u t Kallio, m iks m un Te äsky arvasitte,<br />
ei valitettavast voi enä tu lla itte.<br />
O hänen kirkko herrautes aikka laannu<br />
ku vuasikym m enet o hauraski jo m aannu."<br />
Sit sanos sankari, ku vähitelle virkos,<br />
et hän o harvon käyny M ika elin kirkos,<br />
m ut ettei hänt voi iha sentän tuam itakka<br />
ku toisellaiset kirko m m e not pääl aim pakka.<br />
Ja pualustuksenas hän tähä sit viäl lisäs,<br />
et kirkko m uusikko o hänki ollu ikäs:<br />
nois P irunkirkois hän ku soittanu o ai,<br />
ja virre t niis o ollu hiukan to ista lai.<br />
TURUM POIKA<br />
P.S.: Ku m uisti pettä, ni ei varm aste voi vanno,<br />
et m ahtok hän n iit sentäm P iru n kirkoiks sanno.<br />
M ut m illäs m uulka nim el n im ittäs sit voi<br />
n oit kaikki kapakoi ja soittoruakaloi.<br />
i) 70 vuotta 21. 2. 1965.<br />
SAM A
• Y stävien a vulla, e rito te n Suom en Punaisen R istin T urun osaston ystävien,<br />
avautuu vam m a isille ja vanhuksille kin tie taiteen m aailm aan. N äin tapahtui<br />
a in a kin lauantaina 25. 2. <strong>1978</strong> W äinö A altosen m useossa, jo n n e jä rje s te ttiin<br />
virk is ty s k ä y n ti noin viid e lle kym m e n e lle vam m aiselle. F il.m alsteri M arja Salkora<br />
n ta k e rto i W äinö A altosen tuotannosta ja tu tu s tu tti vieraat m useon ko ko e l<br />
m iin . SPR:n T urun paikallisosasto sta käsin on tehty ystävätolm lntatyötä jo<br />
y li kym m enen vuoden ajan. A ktiivia ystäviä löytyy kaupungista 220. He noud<br />
a tta vat to im innassaan P unaisen R istin p e ria a tte ita , Joihin nämä vapaaehto i<br />
sen työn te k ijä t tu tu stu va t mm. ja tkokoulu tu skursseilla a n . — Kuva: E rkki<br />
Paakki.<br />
SUOMEN<br />
TURKU<br />
ÅBO,<br />
VÅR STAD<br />
P ääto im itta ja - C h e fre d a ktö r: O lli Kestilä.<br />
Verdandi —<br />
turkulainen<br />
vakuutuslaitos<br />
H e nkivakuutusyhtiö V erdandi<br />
a lo itti nykyisen to im in ta n sa 1932—<br />
1933-luvun vaihteessa, m utta jo<br />
vuonna 1905 p e ru ste ttiin Turussa<br />
sen edeltäjä, Jälleenvakuutusosa keyh<br />
tiö V erdandi. Y h tiö h o iti tu o llo in<br />
vain jälie e n va ku u tu ksia . Vuonna<br />
1920 o tti y h tiö o h jelm aansa henkivakuutusm<br />
yynnin, to im in ta ja e ttiin<br />
henkivakuutus- ja jälle e n va ku u tu s-<br />
osastoon ja sam alla yh tiö n nim i<br />
m u utettiin V akuutusosakeyhtiö V erdandiksi.<br />
1930-luvun alussa ei sam a yhtiö<br />
saanut hoitaa suoraa henkivakuutustoim<br />
intaa ja vastata m yös vahinkovakuutusten<br />
jälle e n vakuutta m i-<br />
sesta. Tästä jo h tu e n peru ste ttiin<br />
H enkivakuutusosakeyh tiö V erdandi<br />
ja jälleenva ku u tu so sa sto ja tk o i työtään<br />
Jälle e n va ku u tu so sa ke yh tiö Veritas-nim<br />
isenä.<br />
V. 1961 V erdandi sai luvan harjo<br />
itta a lakisääteistä eläkevakuutusta.<br />
E nsim m äiset näistä vakuutuksista<br />
astuivat voim aan 1. 7. 1962 ja<br />
vuoden 1970 alusta la a je n n e ttiin<br />
to im in ta käsittäm ään m yös y rittä jä -<br />
eläkevakuutukset.<br />
S uurin osa V e rdandin h oitam ista<br />
varoista on sijo ite ttu lainoih in . E tusija<br />
annetaan suunnite lm ille , jo tka<br />
m yötävaikuttavat uusien työ p a ikko <br />
je n syntym iseen ja e distävät m aam <br />
me vientiä. J o m onen vuoden ajan<br />
on annettu m yös m erkittävä sija<br />
uusien vuokra-asuntojen tu o tta m i<br />
seen tähtä ä ville to im e n p ite ille . T ä<br />
mä on toteutettu siten, että V erd<br />
andi on jo k o itse rakentanut om ia<br />
vu o kra-asuintaloja tai antanut rahoitusapua<br />
m uille vastaavia taloja<br />
rakentaville.<br />
H enkivakuutusosakeyh tiö V erdandi<br />
on puhtaasti tu rku la in e n vakuutuslaitos.<br />
T u rkula iset ovat antaneet<br />
sille m yös m onia nim iä, mm. Vernantti,<br />
Ferninand, V eranda ja V erm<br />
utti.<br />
□<br />
T o im itu ssih te e ri - R e d aktionssekreterare: Eino Lehtinen, E linantie - Elinavägen<br />
4 A 44, puh. - tel. 371 320.<br />
Ilm o itu s p ä ä llik k ö - A n nonschef: Raija H einonen, K arjakuja - Fägränd 75 c,<br />
puh. - tel. 373 034.<br />
T oim itu sku n n a n m uut jäsenet - R edaktionsrådets andra m edlem m ar: T aina<br />
V artia in e n - H eim o K a llio - R eino Leim u - R eino L inkosaari - Ilm a ri R inne<br />
- M eta T orvalds.<br />
Yhteisvastuu-hiihto<br />
Aurajoen jäällä<br />
■ Koko maassa suoritettavaan Yhteisvastuu-keräykseen liittyvänä<br />
tapahtum ana Turun ev.lut. seurakunnat järjestivät lauantaina<br />
11. 2. <strong>1978</strong> Aurajoen jäällä hiihtotempauksen, jota<br />
kirpeästä pakkassäästä huolimatta oli Aurajoen jäälle ja jokirannoille<br />
saapunut seuraamaan ilahduttavan runsaasti turkulaisia.<br />
Tervasoihdut valaisivat hiihtolatua ja kahden markan<br />
hintainen yhteisvastuu-hiihtomerkki teki kauppansa. Hiihtoladut<br />
oli hoitanut kuntoon Turun Latu mittausteknikko Paavo<br />
Rannikon johdolla.<br />
• Y hteisvastuu-hiihdon tunnelm ia A urajoen jäällä 11. 2. <strong>1978</strong>. N:o 4 apula<br />
isp iiri-in s ln ö ö ri A ntero Llkltalo. — Kuva: Arvo Salm inen.<br />
H iih to su o rite ttiin kahdessa sarjassa.<br />
V astakkain olivat Turun ev.<br />
lut. seurakuntien papit ja valtion v i<br />
rastotalon virka m ie h e t sekä Turun<br />
veroviraston v ira n h a ltija t ja Turun<br />
ev.lut. seurakuntien viranhaltijat.<br />
Lähettäjänä to im i m aaherra Paavo<br />
A itio , ajanotta ja n a a rkkip iispa M artti<br />
S im ojoki, vaihtojen valvojana poliisim<br />
e sta ri Juhani Salonen ja kuuluttajana<br />
o p e tta ja T urkka Niemi.<br />
V ira sto ta lo n virka m ie h e t voittivat<br />
sarjansa a ja lla 16.54,23 seurakuntapappien<br />
saadessa ajan 17.56,30.<br />
V eroviraston v ira n h a ltija t ottivat<br />
voiton om assa sarjassaan ajalla<br />
18.28,00 ja to ise ksi sijo ittu n u t seurakuntien<br />
v ira n h a ltija in jo u kkue sai<br />
ajan 19.30,02.<br />
K ilp a ilu je n jälkeen seurakuntasalissa<br />
pidetyssä tilaisuudessa ja <br />
koi p a lkin n o t kauppaneuvos Eino<br />
Jylhä. V altion vira sto ta lo sai vuodeksi<br />
haltuunsa R auta-Keskon lahjo<br />
itta m a n kuntopyörän ja verovirasto<br />
SO K :n lahjoittam an kuntosoutulaitteen.<br />
Tilaisuudessa puhui keräysjohtaja,<br />
rovasti K auko V änttinen<br />
Helsingistä. Seurakuntien puhallin <br />
orkesteri, kapellim estari Rafael<br />
P ulkkisen jo h d o lla esitti m usiikkia.<br />
H iihtotem pauksen ideoitsija on diakonijohtaja<br />
Helge V aittinen. Suunnitelm<br />
issa on tehdä vastuuviikon<br />
hiihto vie stikilp a ilu sta vuosittainen<br />
tapahtum a.<br />
★<br />
S eurakuntasalissa torstaina 3. 2.<br />
<strong>1978</strong> järjestetyssä vastuuviikon vamm<br />
aisillassa suoritti avauksen näkövam<br />
m aisten pastori Jukka S uokivi.<br />
P alopäällikkö Pekka W illm an ja<br />
a m bulanssinkuljettaja sekä kom isario<br />
Pekka Läntinen ja a utopartiokonstaapeli<br />
selvittivät toim e n p ite itä<br />
kohtaussairausten ja tapaturm aisen<br />
palveluissa. O sastosihteeri Eeva<br />
Jäykkä Turun kaupungin sosia a livirastosta<br />
kertoi vam m aispalveluista.<br />
Turun valtuuston<br />
puheenjohtajien<br />
muotokuvia<br />
istuntosaliin<br />
T urun kaupungin valtu u sto n istuntosalissa<br />
p a lja s te ttiin m aanantaina<br />
6. 2. <strong>1978</strong> kolm en kaupungin valtu u s<br />
ton e ntisen puheenjo h ta ja n m u o to <br />
kuvat.<br />
Liikem ies V äin ö H annulan m uotokuvan<br />
on m aalannut ta ite ilija Leo<br />
J okinen sekä kunnallisneuvos J o <br />
hannes K oikkalaisen ja k u n n a llisneuvos<br />
H eikki M unte rin m u o to kuvan<br />
ta ite ilija V uokko K im ari-E rm ala.<br />
H annula h o iti v ä littö m ä s ti sotien<br />
jälkeen puheenjo h ta ja n tehtäviä<br />
parin vuoden ajan, K oikka la in e n<br />
vuosina 1962— 69 ja M u n te r vuosina<br />
1969— 76.<br />
Paljastuspuheen p iti ka u p u n g in <br />
valtuuston p u h e e n jo h ta ja H eikki<br />
Löyttyniem i todeten mm., että tähän<br />
saakka on kolm esta kaupungin valtuuston<br />
puheenjo h ta ja sta p u u ttu n u t<br />
m uotokuvallinen dokum e n tti, jo tta<br />
sarja o lis i ehyt. N iin p ä kaupunki<br />
o nkin h alunnut ilm a ista sam anaikaisesti<br />
näiden kolm en henkilö n p iirteet<br />
ja saattaa ne kaunistam aan<br />
kaupunginvaltuuston k o ko u stilo ja<br />
hyvissä ajo in ennen kaupunkim m e<br />
750-vuotisjuhlia. Lausuessaan parhaat<br />
kiito kset ta ite ilijo ille , puheenjo<br />
h ta ja Löyttyniem i uskoi, e ttä työ<br />
on o llu t ta ite ilijo ille yhtä hyvin<br />
haaste kuin tunnustu skin . Koskaan<br />
aikaisem m in ei o le saatettu ju lk i<br />
suuteen sam alla kertaa kolm ea<br />
valtuuston puheenjo h ta ja a kuvaavaa<br />
m aalausta. Löyttyn ie m i toivoi<br />
ta ite ilija in voivan tuntea m yös sisäistä<br />
tyydytystä suorittam astaan<br />
m ittavasta työstä.<br />
K iitokset k a u p u n g ille e s itti apula<br />
iskaupungin jo h ta ja Johannes<br />
K oikkalainen.<br />
□<br />
Keskustelussa tu o tiin ju lk i useita<br />
toivom uksia, jo illa vam m aisten p a l<br />
veluja vo ita isiin parantaa. V am m aisten<br />
asem aa va lo te ttiin m o n ip u o lisesti.<br />
M u siikista h u o le h ti A posto lo s-<br />
kuoro ja T urun k ris tillis e n ra ittiu s-<br />
seuran p u h allinyhtye tri T oivo Lankisen<br />
johtam ana. P äätössanat lausui<br />
d ia k o n ia jo h ta ja H elge V aittinen.<br />
★<br />
K oko m aassa su o rite tta va lla yhteisva<br />
stu u -ke rä ykse llä tuetaan tänä<br />
vuonna mm. koulu n u o riso a . T oise n a<br />
kohteena on Joensuuhun rakennettava<br />
invalidien ja sotavam m aisten<br />
sairaskoti. U lkom aanavun kohteena<br />
ovat E telä-S udanin Y lä -N iilin m aakuntaan<br />
rakennettavat kaksi koulua<br />
ja terveysasem at.<br />
□
• Alfan tehtaan naapurikedolla, Raunistulan sydämessä, on edelleen tallella<br />
oheisen tarinan leikkikalliot sireenien ympäröimänä. — Kuva: Ilmari Rinne.<br />
LAPSUUTENI TURKU<br />
Turun päivän 21. 9. 1969 teemana<br />
oli ”Turku — koulukaupunki".<br />
Päivän teem aan liittyen<br />
kaupungin lukioluokkien ja am <br />
mattikoulujen oppilaille järjestettiin<br />
kirjoituskilpailu, jossa 75<br />
markalla lunastettiin 10 kirjoitusta<br />
ja lisäksi jaettiin kirjapalkintoja.<br />
Ohessa julkaisem m e Puolalan<br />
Yhteislyseon VII A-luokan<br />
oppilaan Markku Variksen kilpakirjoituksen.<br />
E läm äni kauneim m an aja n : la p <br />
s u u te n i kulta vu o d e t olen viettänyt<br />
T urun "m a a ilm a n parhaassa” p a i<br />
kassa, R aunistulan h u rja listo kaup<br />
u n g in o san rauhaisassa n u rkkauksessa.<br />
A lfan la a jo illa , v ih e riö iv illä<br />
le ik k ik e n tillä , k ie lle ty illä vu o rilla ja<br />
va jo issa o li lapselle ta rjo lla jo ka<br />
hetkeksi puuhaa. V oikukkanurm e t ja<br />
tu o m iv iid a k o t ku tsu iva t leikkeihin,<br />
jo ita vain nuori m ie likuvitu s voi<br />
m uodostaa ja jo is ta ä iti sai runsaasti<br />
k irjo p yykkiä . A lfan kallio n pintaa<br />
lä p syttivät m onesti k iire is e t ja lk a <br />
pohjat, kun in tia a n ile ik k i o li jäänyt<br />
kesken tehtaan vahdin ilm estyessä<br />
p a ika lle . S illo in ju o ksim m e tehtaan<br />
varjo ssa Rokan, vanhan savolaisv<br />
ahdin, heittäessä herja n sa perääm <br />
me.<br />
A lfan alu e e lta p oistum inen oli<br />
m in u lta kie lle tty. Joskus pääsin<br />
isom pien m ukana jo k ira n ta a n . Sieltä<br />
avautuivat uudet näkym ät. T u tu s<br />
tu in K o ro isiin , sen ih m e e llisiin , ainakin<br />
tu h a t vu o tta vanhoih in kiviin<br />
ja k irk o n jä ä n n ö k s iin . M ie likuvitu s<br />
lo ih ti e siin s u u re t vieraan maan<br />
k a u p p ia id e n laivat, jo tk a lip u iva t<br />
jo k e a p itk in k iin n ittyäkseen rantaan<br />
to iste n laivojen viereen. T unsin kai<br />
s illo in tervan ja vuotien tuoksunkin .<br />
Leikki unohtui taas pian, ja s iirryim <br />
me V ähäjoen "P ik k u k o s k e lle " rauta<br />
kalo ja pyydystäm ään ja kaislaveneitä<br />
uittam aan. K o lm ip iik k is e t pistelivät,<br />
m utta saalista kertyi — a i<br />
nakin kolm e kalaa jo ka kerralla.<br />
K ansakoulu herä tti m inut uuteen<br />
m aailm aan. Jouduin kulkem aan<br />
suuria te itä ja väistelem ään ilkeitä<br />
autoja. T utu stu in m yös uusiin ihm i<br />
s iin ja uusiin sääntöihin, jo ita opettaja<br />
p ainoi kovaan päähäni. M ielelläni<br />
p a lasinkin aina tu ttu u n m aailmaan,<br />
jo k a to ivo tti m inut te rvetu l<br />
leeksi. K eväisin saavuin sireenien ja<br />
tuom ien kukittam aan puistoon, jo <br />
hon tu u li kantoi palsam ipoppeleiden<br />
im elää tuoksua. Syksyllä o li vastassani<br />
vä rilo isto ssa kylpevä p aratiisi,<br />
ja talve lla o tti äiti vastaan lum isen<br />
ja värisevän poikansa. Vain kerran<br />
m uistan jääneeni m atkalle. S illo in<br />
pyrytti lunta — o li vie lä alkuta lvi —<br />
ja p o ja t o liv a t rakentaneet tien viereen<br />
lum ilinnan. S iellä vie rä h ti tunti,<br />
pari, ja kun viim e in saavuin kotiin,<br />
o li ä iti taas odottam assa. M inulta<br />
häipyi jo k s ik in aikaa a jatuskin m atkalla<br />
viipym isestä.<br />
Ihm e e llisiä ja p elottaviakin olivat<br />
isän kanssa k a u p u n g ille tehdyt retket.<br />
Joskus ku ljim m e sikin sokin<br />
suurten talo je n välissä, katselim m e<br />
näyte ikkunoita ja päädyim m e nons<br />
to p iin . Koskaan em m e kuitenkaan<br />
eksyneet tuohon la b yrin ttiin . S atam<br />
assa kävim m e jo skus la ivoja ihm<br />
ettelem ässä. Jonkun kerran pääsim<br />
m e katselem aan laivaankin, sen<br />
lik a is iin uum eniin. L a itu rilta keräsin<br />
m aissin jyviä, jo tk a o li aivan va r<br />
m asti tuotu m aapallon to iselta puolelta.<br />
K ylm inä päivinä pistäydyim m e<br />
jo s k u s linnaan tutkim u sm a tkalle . Ihm<br />
e ttelim m e kaikkea, ja kuum aa mehua<br />
juotu a m m e ja tkoim m e m atkaa<br />
kolisevalla raitiovaunulla. M yös vappuna<br />
pääsin kaupungille . S illo in<br />
rie h a ste lin olan takaa, sim assa päin.<br />
” T urku<br />
juhlavuoden<br />
aattona"<br />
■ P erinteellistä T urun päivää<br />
vietetään tä n ä kin vuonna<br />
syyskuun kolm antena sunnuntaina<br />
17. 9. T urun nim ik-<br />
kopäivä on järjestyksessä<br />
kahdeksastoista ja päivän<br />
teem aksi<br />
kaupungin h a llitu s<br />
on hyväksynyt viim e vuoden<br />
T urun päivän toim ikunnan<br />
esityksestä "T u rk u ju h la v u o <br />
den aattona".<br />
Turun päivän toim ikunnan puh<br />
eenjohtajaksi kaupungin h a llitu s on<br />
va lin n u t edelleen to im itta ja Eino<br />
Lehtisen, jo ka on o llu t toim ikunnan<br />
jäsen alusta alkaen. Toim ikunnan<br />
jä seniksi on valittu te kn ikko Taisto<br />
Alaniva, tie d o tu ssih te e ri M atti Erola,<br />
erityisopetta ja Tapio H olvitie,<br />
ylivahtim estari Esko Järvim äki, sähköasentaja<br />
Pauli K ilpeläinen, huolits<br />
ija Pertti Laine, jo h ta ja ta r M aj-<br />
Lis Niem ineva, asessori Ilm ari Rinne,<br />
konsuli B engt Pettersson, to i<br />
m itta ja Leena Pitkänen ja rakennusm<br />
estari Jukka Uusitalo.<br />
Jäsenistä Niem ineva, R inne ja<br />
U usitalo edustavat T urku-seuraa,<br />
jo ka aikoinaan te ki a loitteen Turun<br />
päivän viettäm isestä. Ensim m äisessä<br />
kokouksessaan to im iku n ta valitsi<br />
va rapuheenjohtajaksi Ilm ari Rinteen.<br />
Toim ikunnan sihte e rin ä to im ii tie <br />
dotussih te e ri Raim o H elm inen. Työjaoston<br />
m uodostavat puheenjo h ta <br />
jat, sih te e ri ja jäsen M atti Erola. □<br />
Vain yksi pelko m o m e n tti liitty i A l<br />
faan. P ikkukaupan talossa asuvalla<br />
su u ta rilla o li h u rja susikoira, to d e l<br />
linen verihurtta, jo ka joskus isännän<br />
ju h littu a om alla yksin ke rta ise lla tavallaan<br />
pääsi karkuun. Koko piha<br />
raikui varoitushuudoista, ja vain<br />
lasten silm ät v ilkkuivat ikkunoista.<br />
T o dellisuudessa ei P allekaan kai<br />
kovin äkäinen o llu t; louksutte lip a<br />
vain suutarin kotona yksinäisyyttään.<br />
Tuonkin m okom an m om entin<br />
korvasi hyvin piha, jo n ka la ista tu s<br />
kin m onellakaan tu rkula isla p sella<br />
on. Vain harvoin sattuu niin o n n e l<br />
lisesti, että hehtaarien laajuinen p i<br />
ha on varattu lasten käyttöön — tai<br />
lapset ovat ottaneet sen käyttöönsä.<br />
M utta pahat a ikuiset s u u n n ite le <br />
vat om ia likaisia asioitaan. A lfa n kin<br />
he tuhosivat. Ensin he kaatoivat valtavat<br />
ja la vat ja vaahterat, toivat paikalle<br />
ärjyvät kaivinkoneet ja ka te r<br />
p illa rit sekä viim e ksi p a u kkuvat poransa.<br />
Sen he tekivät ja rakensivat<br />
P ohjoism aiden uudenaikaisim m an<br />
p u uvillatehtaan.<br />
□<br />
Kiikurit<br />
ja Purpurit<br />
TURUN KIIK U R IE N runsasantinen<br />
20-v u o tis ju h la v iik k o 9.— 17. 12. 1977<br />
a lo ite ttiin T urun ko n s e rttita lo lla perjanta<br />
in a avatu lla toim intanäyttelyllä.<br />
K o n serttita lo lla pidetyssä ju h la k o <br />
kouksessa p uhuivat o petusm inisteri<br />
Kalevi K ivistö ja N e uvostoliiton pääkonsuli<br />
V. A. B ondar. "K iik u rit laulaa<br />
ja ta n s s ii"-k o n s e rtit lauantaina<br />
ja sunnuntaina o liv a t loppuunm yydyt<br />
korkeatasoisen ohje lm a n vallo itta e s<br />
sa töpötä ydet katsom ot. Tunnustusta<br />
ja e ttiin sekä e s iin ty jille että ohja<br />
a jille O tto N ik o lic s (kuoro), Pentti<br />
Ilm onen (P elim annit), Paula Paajanen<br />
ja Juhani Ruohonen (tanssit)<br />
sekä T u ija llm anen ja Raim o Hämäläinen<br />
(P ikku-K iikurit).<br />
V iikon ohjelm assa o li lisäksi lastentapahtum<br />
a M äntym äen nuorisotalossa,<br />
ko n s e rtit R unosm äen ja<br />
M äntyrinteen vanhainkodeissa sekä<br />
kaupunginsairaala ssa, y h te isla u lu ilta<br />
Taim i ll:ssa , tavaratalokonsertti<br />
C entrum issa ja illallista n ssia iset<br />
T urun linnassa.<br />
TURUN PURPURIEN 25-vuotisjuhlassa<br />
7. 1. <strong>1978</strong> p uhui m aaherra<br />
Paavo A itio . T ilaisuudessa esitettiin<br />
T urun P urpurien perinteellistä<br />
ja om atoim ista ohjelm aa, sketsejä,<br />
rapsodioita, lauluja, kansantanhuja<br />
ym. T urun P urp u rit on v ie ra illu t Turun<br />
p iirin alu e e lla kvm m enissä eri<br />
jä rje stö issä ja tilaisuuksissa, sekä<br />
Savossa ja Lapissa saakka. V ierailum<br />
atkoja on te h ty m yös Ruotsiin,<br />
jo ssa on e siin n ytty kym m enen vuoden<br />
aika n a S uom i-seurojen tila i<br />
suuksissa eri paikkakunnilla . □<br />
Kotiseutuliiton<br />
kulttuurimatkailut<br />
Suom en K o tis e u tu liitto on jo m uutam<br />
ana kesänä jä rje stä n yt ku lttu u rio<br />
p in to re tk iä koti- ja ulkom aisiin<br />
kohteisiin.<br />
Ensi kesän m atkat ovat seuraavat:<br />
K u lttu u rim a tka K reikkaan 4.—<br />
11. 6. ja toin e n m atka 11.— 18. 6.,<br />
K o tiseutu re tki Ilm ajoen IV m usiikkiju<br />
h lille 9 — 11. 6., luonto- ja kulttu<br />
u rire tk i A hvenanm aalle 24.— 27.<br />
8., k u lttu u rim a tka N apolin lahdelle<br />
24. 9 . - 2 . 10. ja k u lttu u rim a tka Unkariin<br />
13.— 20. 10.<br />
Retket ovat kotiseutuväen om ia<br />
ja m ukana ovat korkeantason asiantu<br />
n tija o p p a a t. M ikä li Suom en Turun<br />
lu k ija p iiris s ä löytyy halu kka ita matko<br />
ille lä h tijö itä tie d u ste lu t voi osoittaa<br />
suoraan S uom en K o tiseutu liittoon<br />
os. S im onkatu 12 B, 00100<br />
H elsinki 10.<br />
□<br />
MYLLYSILTAMME<br />
Tullut kuuluisaksi ainakin<br />
turkulaisille<br />
kuin Huokausten silta Venetsiassa . . .<br />
Tosin<br />
hiukan eri tavalla, sillä ei ainakaan<br />
rakastuneitten<br />
huokaukset ole sitä kuuluisaksi<br />
tehnyt,<br />
vaikka joku veroja rakastava olisikin<br />
sen<br />
ylittänyt "kuormansa” kanssa hilpeästi hypellen . . .<br />
Sillan,<br />
jonka kaarevuus ei nouse; hintojen lailla<br />
niin<br />
helposti ja äkkiarvaamatta ylemmä,<br />
vaan<br />
laskeutuu teoreettisista lujuuslaskelmista<br />
huolimatta<br />
aina vain alemmaksi, kuin nykymarkkamme arvo.<br />
Eikö<br />
olisi turistien käymisen kannalta edullista<br />
antaa<br />
Myllysillalle toinen nimi, vetävämpi<br />
ja<br />
uteliaisuutta herättävä matkailua ajatellen:<br />
"Huokausten silta,”<br />
Oppaamme ei saisi vain selostaa koskaan<br />
miksi<br />
sillalla on sellainen nimi, koska se veisi<br />
siltä<br />
sen arvailua herättävän mielenkiinnon pois.<br />
Kaikki<br />
selville saamaton ja salaperäinen ärsyttää<br />
mielikuvitusta;<br />
sen veronmaksajatkin ovat useasti saaneet kokea . . .<br />
Virtanen johtaa<br />
uuden puhelinluettelon<br />
nimistöä<br />
VÄINÖ M IETTINEN<br />
Vuoden <strong>1978</strong> Varsinais-Suom en<br />
ja Ahvenanm aan puhelinluettelo on<br />
ilmestynyt.<br />
Luettelon kokonaispainosm äärä<br />
on 181.316 kpl, josta Turun ammattihakem<br />
iston käsittävien luetteloiden<br />
osuus on 146.794 kpl. Eri verkkoryhm<br />
ien osalle painosm äärät jakautuvat<br />
siten, että Turun kaupungin<br />
P uhelinlaitoksen osuus on 110.000<br />
kpl, Turunm aan P uhelinlaitosten<br />
Liiton 23.360 kpl, Salon 15.700 kpl,<br />
Posti- ja Lennätinlaitoksen 12.050<br />
kpl, Loim aan 9.600 kpl, Uudenkaupungin<br />
6.100 kpl ja Kem iön ve rkko <br />
ryhmän osuus 2.300 kpl.<br />
Hakusanoja luettelon T urun osassa<br />
on 99.679 kpl (edell. vuonna<br />
96.533 kpl). Sivuja koko luettelossa<br />
on 1.204 (1.168), joista T urun tilaajahakem<br />
iston osalle tulee 560 (552).<br />
Am m attihakem iston sivum äärä on<br />
344 (324). Ilm oitusten kokonaism<br />
äärä on n. 3.242 kpl (3192). Rivejä<br />
T urun osassa on n. 161.300<br />
(157.432).<br />
Y leisim m ät nim et tänä vuonna:<br />
Virtanen 975 (949), Laine 907 (865),<br />
Lehtonen 857 (829), A alto n e n 660<br />
(645), Suom inen 649 (627), Laaksonen<br />
637 (615). K a rtto ih in on lisätty<br />
Liedon kartta.<br />
N um eronvaihdoksia on suorite ttu<br />
seuraavissa päätekeskuksissa: H irvensalo,<br />
lllo in e n , Tam m isto, Satava,<br />
K akskerta, Kuusisto, L itto in e n ja<br />
P iispanristi. N oin 3000 tila a ja a . Sekä<br />
seuraavissa solm ukeskuksissa:<br />
K irkkola h ti n. 850 tila a ja a , P aattinen<br />
n. 1 000 tila a ja a ja V anhakartano n.<br />
750 tilaajaa. □<br />
TURUN K a u p pakorkeakoulun h a l<br />
litus on va lin n u t koulu n re h to riksi<br />
a pula ispro fe ssori R eino K anervan<br />
ja vara re h to riksi a p u la ispro fe ssori<br />
V eikko R einikaisen, jo id e n to im i<br />
kausi a lkoi 1 .1 . <strong>1978</strong> ja päättyy 31.<br />
7. 1980. V iim e vuoden lo p p u u n to i<br />
m i rehto rin a p ro fe ssori V eikko Halme<br />
ja vara re h to rin a p ro fe sso ri Kalevi<br />
Piha.<br />
49
Turun 53:s kunnalliskalenteri<br />
ilmestynyt<br />
Turun kaupungin kunnalliskalenteri 1977 ilmestyi viime vuoden<br />
joulukuussa. Ensimmäinen Turun kunnalliskalenteri ilmestyi<br />
1912. Nyt julkaistu kalenteri on järjestyksessä 53:s. Kalenterissa<br />
on 275 sivua ja sen henkilöhakem isto käsittää noin<br />
3 000 nim eä. Turun kunnalliskalenteria julkaisee kaupungin tilastotoim<br />
isto, josta se on ostettavissa 15 markan hinnasta.<br />
K u n n a lliskale n te rissa on tie d o t<br />
k a u p u n g in valtu u sto sta ja -h a llitu k <br />
sesta sekä viitise n kym m e n e stä la u <br />
ta- ja jo h to kunnasta . Lisäksi kunn<br />
a lliska le n te rissa esite llä ä n kaupungin<br />
v ira s to t ja la ito kse t sekä kunkin<br />
tehtä vä ke n ttä . H a llin to p o rta is s a on<br />
lu o tta m u s h e n k ilö itä yli p u o lisentuhatta<br />
. H e n k ilö tie to je n lisäksi h eistä<br />
m ainitaan nyt m yös puoluekanta.<br />
T urun ensim m äisen k u n n a lliskale<br />
n te rin to im itu styö n s u o ritti Åbo<br />
U n d e rrä tte lser-le h d e n to im itta ja Rafael<br />
C o llia n d e r ja kale n te ri painate<br />
ttiin T urun S anom alehti- ja K irja <br />
pain o O y:n kirja p a in o ssa . K alenterio<br />
sasto k ä sitti kym m enen osastoa<br />
ja 147 sivua. E tulehdelle, sisällyslu<br />
e tte lo lle ja e sip u h e e lle o li varattu<br />
kahdeksan sivua. K alenterin lo p <br />
puun on liite tty v ä rillis e n ä pain o k<br />
sena "P la n k a rta över Å bo stad —<br />
T urun kaupungin asem a kartta ", jo <br />
hon on pain e ttu suom en ja ruotsin<br />
k ie le llä lu e tte lo kaupungin yleisistä<br />
rakennuksista, o p p ila ito ksista , vira s<br />
to ista jne. K arttaan on m erkitty sija<br />
in tip a ik k a 76:sta kohteesta.<br />
M a a kuntapäivien avauksen s u o ritti<br />
m a a ku n ta liito n p u h e e n jo h ta ja Eeri<br />
H yrkkö. P äivien p u h e e n jo h ta jik s i valittiin<br />
o ikeusneuvosm ies K ullervo<br />
L a p p i ja o sa s to p ä ä llik k ö A rm as Lah<br />
o n iitty. S ih te e rin ä to im i m aakuntaliito<br />
n to im in n a n jo h ta ja P erttu K o illinen.<br />
M aaherra Paavo A itio n ju h la e s i<br />
te lm ä n jä lk e e n te rvehdyksensä esit-<br />
Kaupunginvaltu usm iesten kokouksessa<br />
5. 10. 1911 puheenjohtaja,<br />
to h to ri C arl von H eideken teki ehdotuksen<br />
kunnalliskale n te rin ju lk a i<br />
sem isesta vuoden 1912 alkaen. Kaup<br />
ungin valtuusm iesten kokous 19.<br />
10. 1911 hyväksyi valm istusvaliokunnan<br />
ehdotuksen ju lka ista vuosittain<br />
vuodesta 1912 alkaen "k u n <br />
n a lliskale n te rin sellaisessa kokoonpanossa,<br />
ettei se ainoastaan olisi<br />
o pastuksena paikkakunnan kunnallisille<br />
viranom aisille, vaan että siitä<br />
m yöskin olisi käytä n n ö llistä hyötyä<br />
y leisölle, jo ta varten sitä o lis i pid e t<br />
tävä kaupan kohtu u h in n a sta ". T oim<br />
ituskom iteaan va littiin to h to ri Carl<br />
von H eideken, hovioikeudenasessori<br />
A lb e rt Luom a ja to im itta ja Rafael<br />
C olliander. T oim ituskom itean kokouksessa<br />
23. 10. 1911 v a littiin kom<br />
itealle p u h eenjohtaja ja kunnalliskale<br />
n te rin toim ittaja.<br />
T o im itta ja C o llia n d e r on päivännyt<br />
kale n te rin esipuheen to u kokuussa<br />
1912 ja toteaa ensim m äisen<br />
kale n te rin toim itta m ise n kohdanneen<br />
m onia vaikeuksia.<br />
□<br />
Varsinais-Suomen Maakuntaliiton<br />
50-v. juhlat Turussa<br />
Ensimmäiset Aurora-mitalit jaettiin<br />
■ Varsinais-Suom en M aakuntaliiton ja m aam m e m aakuntaliittotoim<br />
innan 50-vuotisjuhlallisuudet perjantaina 9. 12. 1977<br />
aloitettiin kunniakäynnillä m aakuntaliittotoim innan uranuurtajan,<br />
professori Arvo Viljannin haudalla. Ikituurin Arena-salissa<br />
pidetyillä juhlam aakuntapäivillä käsiteltiin syysmaakuntapäivien<br />
sääntöm ääräiset asiat sekä suoritettiin m aakuntaliiton<br />
m yöntäm ien ensim m äisten Aurora-m italien jako. Päivän ohjelmassa<br />
oli lisäksi onnittelujen vastaanotto, m aakuntaliittojen<br />
kokous, jossa alustajana oli kansliapäällikkö Aarno Hannus ja<br />
50-vuotisjuhla Turun linnassa.<br />
tivät M aakunta liitto je n K eskusliiton<br />
p uheenjohtaja , m aaherra V iljo Virtanen,<br />
V arsinais-S uom en S eutukaavaliiton<br />
liitto valtu u sto n puheenjo<br />
h ta ja , pääm etsänhoitaja A ntti<br />
M alm berg ja T urun kaupunginvaltuuston<br />
p uheenjohtaja , to im itu s jo h <br />
taja H eikki Löyttyniem i.<br />
P uheenjohtaja H yrkkö ja to im in <br />
nanjo h ta ja K o illin e n ja k o iv a t V arsi-<br />
” W anhat walo-<br />
kuvat kertovat” -<br />
näyttely<br />
Turun ev.lut. seura ku n tie n diakoniakeskuksen<br />
vanhusten päiväkoti<br />
llo n tip a ssa Lanatie 4:ssä jä r<br />
je s te ttiin 19.— 20. 2. <strong>1978</strong> " W anhat<br />
w alokuvat kerto vat"-n ä ytte ly. Kuvia<br />
o li esillä noin 200 ja vanhin hyväkunto<br />
isia kuvia oli vuodelta 1895.<br />
N äyttelyssä o li lisäksi e sillä vanhoja<br />
p ostikortteja.<br />
Valtaosa vanhoista valokuvista oli<br />
kotoisin Turusta, vuoden 1900 vaiheilta<br />
peräisin olevia T urku-näkym<br />
iä o li e sillä useita. H enkilökuvista<br />
m oni näyttelyssä käynyt turku la in e n<br />
varm asti löysi tu ttu ja kasvoja. N äyttelyn<br />
yhteydessä h a n k ittiin varoja<br />
yhteisvastuukeräykseen.<br />
Ilontippa on to im in u t jo lähes<br />
viisi vuotta. Vanhusten toim innan<br />
ohjaaja n a on H ilkka H eikell. Viim e<br />
vuonna kodin suojissa kävi yli<br />
11 000 vanhusta askartelem assa,<br />
laulam assa ja aterioim assa. Tänä<br />
vuonna vietetään tilkkuvuotta . jo n <br />
ka töitte n tu o tta m illa tu lo illa su u n <br />
n itelm issa on tehdä laivam atka<br />
A hvenanm aalle.<br />
□<br />
nas-Suom en M a a kunta liito n m yöntäm<br />
ät A u ro ra -m ita lit tunnustuksena<br />
V arsinais-S uom en hyväksi suoritetuista<br />
kulttu u rite o ista . M ita lit ja e t<br />
tiin ensim m äisen kerran ja vastaisuudessa<br />
n iitä jaetaan vuosittain<br />
kahdeksan kappaletta. N yt saivat<br />
m ita lin m aaku n ta liito n peru sta ja <br />
jäsen, kunnallisneuvos V ilja m i Tam <br />
m isto, fil. m aisteri G o ttfrid G räsbeck,<br />
p rofessori Tuom as Haapanen,<br />
to im itta ja E ino Lehtinen, professori<br />
V ilho N iitem aa, o pettaja Arvo Saura,<br />
k irja ilija O le T orvalds, rovasti<br />
H aakon W ainio ja kuvanveistäjä<br />
Jussi V ikainen. M ita lie n saajien kiitokset<br />
esitti kunnallisneuvos Tam <br />
misto. M ita lin s u u n n ite lle e lle kuvanveistäjä<br />
K alle K arttu se lle ja m i<br />
talin sa a jille o je n n e ttiin kukkia.<br />
Juhlavastaanotolla useitten yh te i<br />
söjen edusta ja t esittivät ju h liv a lle<br />
m aakunta liito lle onnitte lu n sa. Turku-seuran<br />
o n n itte lijo in a olivat puh<br />
e enjohtaja O lli K estilä ja to im in <br />
n anjohtaja Ilm ari Rinne.<br />
Varsinais-S uom en M aakuntaliiton<br />
ja maamme m aakunta liitto to im in n a n<br />
50-vuotisjuhlassa T urun linnassa<br />
puhuivat m a a n vilje lijä Eeri H yrkkö,<br />
e duskunnan puhem ies V eikko Helle<br />
ja m aaherra V iljo V irtanen. V a ltio <br />
vallan tervehdyksen to i sisäm in iste <br />
ri Eino U usitalo ja kunnalliste n keskusjä<br />
rje stö je n tervehdyksen to im i<br />
tu sjo h ta ja Paavo P ekkanen. T a ite e l<br />
lisesta ohjelm asta vastasivat A kadem<br />
iska O rkestern ja F lorakören<br />
G o ttfrid G räsbeckin jo h d o lla , viuluta<br />
ite ilija Tuom as Haapanen, la u la ja <br />
ta r L inda W ikstedt sekä T urun<br />
VPK.n p u h a llin o rke ste ri, jo ta jo h ti<br />
E rik W ikström .<br />
□<br />
Toim itussih<br />
teerin<br />
p ö ydältä<br />
TURUN kaupungin liike n n e la ito k<br />
sen piham aalle on p ystytetty e le <br />
m e nttirakenteinen kulje tta jie n sosi<br />
ia li- ja k o ko u stila t käsittävä rakennus.<br />
R akennus pystytettiin neljä<br />
m etriä korkeiden rautapylväiden varaan.<br />
A u to ja voidaan parkkeerata<br />
rakennuksen alle. P ituutta rakennuksella<br />
on 45 m etriä ja san toisessa<br />
päässä sijaitsevat sosia a litila t ja<br />
toisessa kokous- ja vapaa-ajantilat.<br />
L iikennela ito ksella on 242 kulje tta <br />
jaa, m utta sosia a litilo issa on kaapit<br />
260 m ies- ja 10 naisku lje tta ja lle .<br />
★<br />
Suom en Luonnonsuoje luyhdistys<br />
jä rje s ti T urun Taidem useossa 18. 1.<br />
— 5. 2. <strong>1978</strong> luonnonaiheise n valokuvanäyttelyn,<br />
jossa o li esillä 51<br />
kookkaasta värikuvasta koostunut<br />
kokoelm a. Näyttelyn tekijä t, p u helinm<br />
esta ri/va lo ku va a ja S eppo Keränen<br />
Porista ja kuvaam ataidonopettaja/<br />
valokuvaaja Kari S overi H elsingistä,<br />
olivat sisällyttäneet kuviin kosteiden<br />
paikkojen runsaan eläinm aailm an<br />
ja värejä uhkuvan kasvuston. Linnut<br />
olivat m onip u o lisesti esillä. Kolm e<br />
na to rsta in a näyttelyssä esitettiin<br />
puolen tunnin m ittainen film i "L in <br />
tu la h ti” .<br />
☆<br />
LUO LAVUOREN peruskoulun oppilaat<br />
keräsivät tie rn a p o ikin a yhteensä<br />
2 168 m arkkaa, jo n ka luovuttivat<br />
S otainvalidien V e lje sliito n Turun<br />
osastolle. L ahjashekin luovutti opettaja<br />
T u rkka N iem i ja läsnä tila isu u <br />
dessa olivat m yös koulun o ppilaat<br />
Jyrki A n ttila , Petri A nttila, Ilkka<br />
S andberg ja Janne Karelius. Lahjan<br />
o ttiv a t vastaan osaston jo h to <br />
kunnan jä senet A llan H artm an, Harry<br />
Lehtonen ja S ulo Korhonen.<br />
★<br />
V A R SIN AIS-Suom en S okeritautiyhdistys<br />
D iabetes vie tti 25-vuotisjuhlaansa<br />
ke skiviikko n a 18. 1. <strong>1978</strong><br />
T urun S ibeliusm useossa. Tervehdyssanat<br />
lausui yhdistyksen puheenjo<br />
h ta ja , a pulaiskaupunginsihteeri<br />
M auno A hlg re n , h isto riikin e sitti yhd<br />
istyksen to im in n a n jo h ta ja R iitta<br />
S aikkonen ja ju h lapuheen p iti Suomen<br />
D iabete sliito n varapuheenjohtaja,<br />
lääket.lis. T ero Kangas.<br />
TURUN kaupungin teatte rila u ta <br />
kunta on valinnut kaupunginteatterin<br />
kolm anneksi ohjaajaksi ohjaaja<br />
Jussi H elm isen, jo ka ottaa tehtävän<br />
vastaan 1. 8. <strong>1978</strong>. Turussa v. 1947<br />
syntynyt H elm inen on valm istunut<br />
ylio p p ila a ksi v. 1967, kävi te a tte rikorkeakoulun<br />
o hjaajalinjan 1967—<br />
1971 ja on Ahaa-teatterin perustajajäsen.<br />
V. 1971 H elm inen sai valtion<br />
n äytelm äkirjailijan valtion palkinnon<br />
ja v. 1977 hänelle m yönnettiin valtion<br />
kirjailija-apuraha.<br />
★<br />
TURKULAINEN O lli P ellikka on<br />
valittu Turun ja Porin läänin lääninta<br />
ite ilija ksi. P ellikka on suorittanut<br />
hum .kand. tutkinnon Turun y lio p istossa<br />
v. 1972 ia o p iskellu t Irlannin<br />
h allituksen apurahan turvin D ublinin<br />
yliopistossa 1974— 75. Hän on<br />
to im in u t erilaisissa tehtävissä teatte<br />
ria la lla — lähinnä Turun Y lio p p i<br />
lasteatterissa ja T urun T einiteatterissa<br />
— n ä ytelm äkirjailijana, näyttelijä<br />
n ä ja ohjaajana.<br />
★<br />
TURUN G öteborg-seuran nuorisotoim<br />
ikunnan jä rje stä m illä kaksipäiväisillä<br />
n ukketeatterikursseilla toim i<br />
opettajana Viasta S arka Recinova,<br />
joka on T urun ystävyyskaupungin<br />
G öteborgin palveluksessa oleva<br />
nukketeatteriohjaa ja. Näytelm ät keksittiin<br />
itse ja te h tiin im pro viso in tiharjoituksina.<br />
★<br />
TURUSSA ilm estyvän Å bo Underrättelser-lehden<br />
päätoim ittaja vaihtui<br />
vuoden vaihteessa. P äätoim ittaja<br />
Meta Torvalds on saanut pyynnöstään<br />
eron ja uudeksi p ä ä toim ittajaksi<br />
on valittu toim itussihteeri Bo<br />
Stenström , jo ka on tu llu t lehden<br />
palvelukseen v. 1972. V uodesta 1971<br />
päätoim ittajana toim ineesta Meta<br />
Torvaldista tu li lehden toinen päätoim<br />
ittaja.<br />
★<br />
MANNERHEIMIN Lastensuojeluliito<br />
n Turun osasto on toim in u t 50<br />
vuotta. Osaston vuonna 1931 perustam<br />
a ensim m äinen ja v. 1935 perustam<br />
a toinen lastenneuvola sekä v.<br />
1939 perustam a kasvatusneuvola<br />
ovat siirtyneet T urun kaupungille.<br />
Osaston 1945— 66 ylläpitäm ä ä idinm<br />
aitokeskus on siirtynyt Turun y lio<br />
pisto lliselle keskussairaalalle. Päiväkoti<br />
"V auvala" oli osaston hoidossa<br />
1961— 71, jo llo in T urun y lio<br />
piston ylio p p ila skunta otti sen haltuunsa.<br />
Osaston jo htokunnan ensim <br />
mäinen puheenjohtaja oli tohto ri<br />
Hannes Heikinheim o, v. 1930 tuli<br />
puheenjohtajaksi tohtori Arm as Ensio<br />
ja hänen jälkeensä v. 1950 professori<br />
Toivo Salm i, jo ka h oiti tehtävää<br />
kuolem aansa asti vuoteen<br />
1965. Hänen seuraajakseen tu li nykyinen<br />
puheenjohtaja, professori<br />
O tto H. Meurman.<br />
SUOMEN O lym p ia ko m ite a n 70-<br />
vuotisoäivänä 4. 12. 1977 la skettiin<br />
seppele o lym piakom itean ainoan<br />
turkulaisen p u heenjohtaja n, v u o rineuvos<br />
Uuno W ilhelm Lehtisen<br />
haudalle Turussa. S eppeleen la s k i<br />
vat C lym piakom itean h a llitu ksen jä <br />
sen Sim o K lim sch e ffskij sekä olym <br />
p ia u rh e ilija t, in sin ö ö ri Raim o Heinonen<br />
ja p ä ä to im itta ja A ki T a m m isto.<br />
V uorineuvos Lehtinen syntyi T u <br />
russa v. 1895 ja kuoli v. 1975.<br />
★<br />
TURUN ystävyyskaupungit L eningrad,<br />
R ostock, B ratislava ja G dansk<br />
lähettivät onnitte lu sähkeet T u ru lle<br />
Suom en itsenäisyyden 60:nnen itsenäisyyspäivän<br />
johdosta . K a u p u n g in <br />
jo h ta ja Väinö J. Lein o lle osoitetun<br />
onnittelusähkeen lähettivät L eningradin<br />
kaupunkineuvosto n to im e e n <br />
panevan kom itean p u h e e n jo h ta ja L.<br />
Zaikov, R ostockin ylip o rm e s ta ri, tri<br />
H enning S chleiff, B ratislavan kaup<br />
u n g in jo h ta ja Ladislav M arinak ja<br />
G danskin k a u p u n g in jo h ta ja Jerzy<br />
M lynarczyg. K a u p u n g in jo h ta ja Leino<br />
lähetti kiitossähkeet m a in ittu ih in<br />
ystävyyskaupunkeihin.<br />
★<br />
VUODEN <strong>1978</strong> ensim m äinen tu r<br />
kulainen syntyi T urun y lio p is to llis e n<br />
keskussairaalan n a is te n k lin ik a lla<br />
uudenvuodenpäivänä kello 9.00.<br />
T yttölapsi o li rouva H ellevi Karakorven<br />
ensim m äinen ja oli syntyessään<br />
3 150 gram m an painoin e n ja<br />
49 sentin pituinen. T urun kaupunginsairaalan<br />
synnytysosastolla uudenvuodenvauva<br />
syntyi kello 11.40.<br />
★<br />
TURUN palokunta sai viim e vuoden<br />
aikana kaikkiaan 9 318 hälytystä,<br />
jo is ta valtaosa eli 8 775 koski<br />
sairaankuljetuksia. Palo- ta i pelastustoim<br />
en hälytyksiä o li 543. T u lipaloista<br />
o li ra kennuspaloja 156,<br />
ajoneuvopaloja 62, m etsäpaloja 37<br />
ja m uita p a lo ja 32. H älytyslähdön<br />
syynä olivat lisäksi liikennevahin ko<br />
13, räjähdys 3, vesisukellu s 13, ö l-<br />
jy n to rju n ta 54, tu lva 11, vaarallisen<br />
aineen vahinko 12, m uu pelastustehtävä<br />
12 ja a vunantotehtävä 13<br />
kertaa. V irhehälytyksiä o li 125, jo is <br />
ta ilkiva lta isia 17. V ika p a lo ilm o itu s-<br />
laitteissa o li 48 ja muu syy 60 ta <br />
pauksessa. T u lip a lo n tu n n e ttu n a<br />
syynä o li tu p a k o in ti 22 tapauksessa<br />
ja tu litik k u le ik k i 11 tapauksessa.<br />
H uolim attom uudesta to d e ttiin tu lipalon<br />
syttyneen 15 kertaa ja ta h a llisena<br />
18 kertaa.<br />
★<br />
TURUN y lio p isto ssa s u o rite ttiin<br />
1 696 p e ru stu tkin to a luku vu o n n a<br />
1976— 77. T u tkin n o n s u o ritta n e ista<br />
oli naisia 972 ja m iehiä 724. J a tk o <br />
tu tk in to ja s u o rite ttiin 37 (m iehet 30<br />
ja naiset 7) sekä v ä itö s k irjo ja hyväksyttiin<br />
36 (m iehet 35 ja naiset 1).
SISÄLLYS - INNEHÅLL<br />
Tilatkaa —<br />
Abonnera<br />
Asunto-,<br />
toimisto-,<br />
liike-,<br />
ym. tilat<br />
Olli Kestilä:<br />
Me ih m iset — osa lu o n to a 3<br />
Jorma Salo:<br />
V anhin ta T u rk u a :......M aistra<br />
a tti ...................................... 5<br />
Paavo Kallio:<br />
Y h te n ä istä kansaa ei m urra<br />
m ikään ................................. 6<br />
T urun v ä kilu ku 164.724 henkeä<br />
.......................................... 7<br />
T u rku-seura n e site lm ä sa rja 8<br />
Unto Salo:<br />
K u lttu u risu o je lu ym p ä ristö<br />
n su o je lu n osana ........... 8<br />
A. T. Koskimies:<br />
M ylly ...................................... 9<br />
Kyösti Jumppanen:<br />
T urun m erialueen k u o rm i<br />
tu s ja tila ............................. 10<br />
Rauno Tenovuo:<br />
L u o n nonsuoje lualueet,<br />
a ja n kohta ista p erustam i<br />
sesta ja ta rp e ista ................ 11<br />
Toivo T. Rinne:<br />
A u ra jo ki ja T u rku ................ 12<br />
Itsenäisyyden puu H irvensalo<br />
o n ja Itä h a rju lle ___ 13<br />
T u rku ja T am pere jä lle e n<br />
k ilp a s ille .................................. 13<br />
A. T. Koskimies:<br />
U nohdettu 100-vuotisjuhla 14<br />
M aam m e ensim m äinen puhelin<br />
keskus p e ru ste ttiin T u r<br />
kuun ...................................... 16<br />
Itsenäisyyspäivänä useita tila<br />
isu u ksia T urussa ........... 18<br />
Jo u lu ra u h a ju lis te ttiin P rinkkalan<br />
parve kke e lta ilm an<br />
k irk o n k e llo ja ......................... 19<br />
L e irik o u lu syksyllä T urussa 19<br />
U uden vuoden vastaanotto<br />
T urussa perin te iseen ta <br />
paan ...................................... 20<br />
Heikki Löyttynieml:<br />
U uden rakentam isen rin n a lla<br />
sä ily te tty h is to ria llis e s ti arvokasta<br />
jä lk ip o lv ille ........... 20<br />
Ilmari Rinne:<br />
Turun kaupunkiosaseurat 21<br />
Raili Kiianlinna:<br />
B e te l-kirkko ja h o te lli H enrik<br />
— lähetystyön keitaita<br />
T urussa ................................. 22<br />
Turku-seuran vuosikokous<br />
K atedra a liko u lu ssa ........... 23<br />
K a tedralskolans invigningsfest<br />
.......................................... 24<br />
Sven Lindm an — K ansler fö r<br />
Å bo A kadem i .................... 25<br />
Työväenopisto, m onipuolinen<br />
kunnallinen k u lttu u ria h jo . . 26<br />
S ekakuoro K ulkuset ........... 27<br />
Raili Kiianlinna:<br />
T aide- ja teatteritanssin<br />
tu rkula in e n uranuurtaja<br />
m uuntaa sävelet tanssiksi 28<br />
Pauli H eikkinen v o itti sello n -<br />
so itto k ilp a ilu n .................... 29<br />
Jo u lu n a ika T urun m useoissa 29<br />
Ensio Harni:<br />
M aalarin soitin on p aletti,<br />
sanoi Edvin Lyden K alle<br />
E skolalle ................................. 30<br />
K a skukilpailu ja tkuu syksyyn 32<br />
F öripolska kesäkuussa T u <br />
russa ...................................... 32<br />
Kirsti Saksa:<br />
K aupungin kirja sto ssa noin<br />
735.000 k ir ja a ..................... 33<br />
"K a tto s saa, m ut ei k a jo t" . . 33<br />
Ilpo Tolvas:<br />
Selin Palm gren ja T u rku 34<br />
Turun uusi m atkailuelokuva<br />
v a lm istu n u t ........................ 35<br />
M e re n ku lkija in harrastustöitä<br />
e s illä T urussa .................... 36<br />
I. R.:<br />
T urun Lausuntakerho 30-<br />
vuotias ................................. 37<br />
Raimo Helminen:<br />
E läkeläisten to iveita T u ru lle 37<br />
Reino Linkosaari:<br />
V arissuon väestönsuojasta<br />
ratkaisu jä ä h a llip u la a n 38<br />
Ilmari Rinne:<br />
T u rku-seura to im ii .............. 39<br />
Laulu T urun sporveegist .. 40<br />
Rakentam inen ja asum inen<br />
kiin n o sti 14.698 kävijää . . 41<br />
Turun V ä h ittä iska u p p ia sp iirillä<br />
60-vuotisjuhla .................... 41<br />
Turun NM KY 85-vuotias .... 41<br />
T urku-seura, A bo-sam fundet<br />
r.y:n to im in ta kerto m u s vuodelta<br />
1977 ............................. 42<br />
Toukokuun kevä tre tket .... 42<br />
LaSa:<br />
S iellä k a ik illa o li niin m u<br />
kavaa........................................... 43<br />
I. R.:<br />
V alta kunnalliset ko tiseutu <br />
päivät T urkuun 1979 .... 44<br />
R uissalo-yhdistys p e ru ste ttiin 45<br />
Turum poika:<br />
Kun Salom aa A lla n i vuassi<br />
tä ytti ................................. 45<br />
Ystävien avulla ......................... 46<br />
V erdandi — tu rkula in e n vakuutu<br />
sla ito s ........................ 46<br />
Y h teisvastuuhiihto A urajoen<br />
jä ä llä ................................. 47<br />
T urun valtuuston puheenjo<br />
h ta jie n m uotokuvia istu n <br />
tosaliin ................................. 47<br />
Markku Varis:<br />
Lapsuuteni T u rku ........ 48<br />
"T u rk u ju h lavuoden a a tto n a " 48<br />
K iik u rit ja P u rp u rit ........ 49<br />
K o tiseutu liito n k u lttu u rim a t<br />
k a ilu t ...................................... 49<br />
Väinö Miettinen:<br />
M yllysiltam m e .................... 49<br />
V irtanen jo h ta a uuden p uhelin<br />
lu e tte lo n nim istö ä .... 49<br />
T urun 53:s k u n n a lliskale n te ri<br />
ilm estynyt ............................. 50<br />
V arsinais-S uom en M aakuntaliito<br />
n 50-v. ju h la t T urussa 50<br />
"W anhat w alokuvat k e rto vat” -<br />
n äyttely ................................. 50<br />
T o im itu ssih te e rin p öydältä .. 51<br />
Kansikuva:<br />
Itsenäisyyden 60-vuotisjuhla<br />
ta im e n istuttam inen<br />
käynnissä W äinö Aaltosen<br />
koulun puisto a lu e e lla 2. 12.<br />
1977. — Kuva: V eikko<br />
W ahlroos.<br />
Suomen Turku<br />
o<br />
Abo, vår stad<br />
SIDOTUTTAKAA<br />
SU O M EN TURKU LEHTENNE YM. MEILLÄ<br />
” SA N EER AUKSET”<br />
Muutos-,<br />
korjaus-,<br />
uusimistyöt ja<br />
maalaukset<br />
asiantuntemuksella<br />
Veikko Randell Oy<br />
puh. 383 192<br />
K A IT E I T A - P O R T T E JA -<br />
V E R Ä J I Ä -<br />
T A K A N R A K E N N E O S IA -<br />
I A T A R V IK K E IT A -<br />
E R IK O IS V A L A IS IM IA -<br />
K O D IN SISL/ST E T A O K S I A -<br />
M U R T O S U O JA I M I A<br />
KO D EILLE IA LIIKKEILLE<br />
921 - 360 993<br />
20720 TURKU 72, K A A R N IN G O N K A T U 19,<br />
AALLON KIRJANSITOMO<br />
P u is to k a tu 10 — P u helin 303 498 — 12 465<br />
LINJALIIKENNE<br />
UUNO SALONEN<br />
U itta m o n tie 29<br />
Puh. 356 000 — 357 535<br />
K esäaikana m yös P iik k iö 728 719<br />
Tilausajoja suoritetaan ajanmukaisilla turistilinja-autoilla.<br />
H u o m .! Myös 30 hengen pienoisbussilla —<br />
Ulkomailla-ajosta monivuotinen kokemus.
OY LAIVANSUUNNITTELU AB<br />
K a s ta n ja tie 1<br />
20720 T u rku 72<br />
P u h e lin 921-365 000<br />
T e le x 62197 la su sf<br />
L A IV A T E K N IL L IS T Ä A S IA N TU N TIJA -A P U A<br />
Projekti-, luokitus-, työ- ja opt. piirustukset, rationalisoinnit ja tutkim ustehtävät,<br />
m alli-, valvonta- ja katsastustyöt<br />
OY<br />
LAIVARAKENNE AB<br />
K a s ta n ja tie 1<br />
20720 T urku 72<br />
P u h e lin 921-365 000<br />
T e le x 62197 la su sf<br />
L A IV A T E K N IL L IS T Ä A S IA N T U N T IJA -A P U A<br />
Levy-, hitsaus-, kone- ja putkiurakointia<br />
K-KAUPPIAAT<br />
JA KESKO<br />
OY<br />
PROVAG AB<br />
L A IV A M U O N IT U K S E N E R IK O IS L IIK E<br />
TU RKU — R u is s a lo n tie 11 A. T u rk u 10 — Puh. va ih d e 302 641<br />
H E L S IN K I — L a iv a s illa n k . 10. H ki 14 — Puh. va ih d e 90/659 344<br />
J o e l R i n n e<br />
K A U P P IA S<br />
Antiikkia, taidetta<br />
T U R K U H U M A L I S T O N K A T U 13<br />
P U H E LIN 11147 KOTIIN 27 082<br />
Laine Soitin<br />
TURKU<br />
VAATTURINLIIKE<br />
VILLA<br />
UUSI OSOITE<br />
ATELJEEPUVUT<br />
M ITTAPUVUT ja<br />
MITTAPAIDAT<br />
NAHKA-ASUT<br />
NAISTEN ULST.<br />
KÄVELYPUVUT<br />
y.m.<br />
KORJAUSPALVELU<br />
Kauppiaskatu 4 B<br />
Turku 10, puh. 28 611
V A SKI- JA<br />
P E L T IS E P Ä N U IK E<br />
V. AHLFORS Oy<br />
T u rku , Itä in e n P itk ä k a tu 3<br />
Puh. 12 268<br />
K o tiin 441 528<br />
E -liik e<br />
ostajan<br />
asialla<br />
E-myymaiassa on järkevästi valinnan varaa<br />
E-inkkeen oma tuotanto seka E-myymaloiden<br />
koulutettu henkilökunta vastaavat suta että<br />
E-lukkeen tehokas laaduntarkkailu larkeva<br />
valikoimapolitnkka seka keskitetysti<br />
toimiva iakeluiariesteima osaltaan varmistavat<br />
että ostamasi tuotteet ovat hinnaltaan<br />
SU O R IT TAA K A IK K E A<br />
edullisia ia käytössä turval' s>a<br />
A L A A N KU U LU VIA<br />
TO ITÄ K ä tk it! oaloktsal E myymäläin -<br />
taat kassiisi kunnon tavaraa<br />
kohtuuhintaan<br />
-----------------------<br />
| E TARMOLA<br />
VIETÄ TALVILOMASI<br />
KOTIMAASSA!<br />
S Ä H K Ö L IIK E JA K O RJAAM O<br />
P. TOUKONIEMI SEUR.<br />
Y liopisto nkatu 8 20110 TURKU 11 Puh. 15 286, 15 287<br />
A -R Y H M Ä N U R A K O IN TIO IK E U D ET<br />
SU O M E N SÄ HK Ö U R A K O ITS IJA LIITTO RY:N JÄSEN<br />
SA H K O M O O TTO R IT<br />
H ITSAUSKO NEET<br />
MUUT KOJEET<br />
-KÄÄMITYKSET<br />
-KORJAUKSET<br />
-HUOLLOT<br />
H uo llam m e mm. seuraavat ko titalou sko neet ja -kojeet:<br />
AGOSTA ESGE KRUPS ROTEL<br />
ASEA-SKANDIA EWS M O U LINEX R O W ENTA<br />
BAMIX FINCA NIBE SLEV<br />
C AR M EN HELK AM A NILFISK STRÖM BERG<br />
CO N STR UC TA HELO NOBÖ VALIANT<br />
COR TIN A K EN W O O D OM EG A VORW ER K<br />
union<br />
ON<br />
POIKAA<br />
Toisen kerroksen<br />
tarjous:<br />
L is ta lta m m e<br />
Kaikki Pihvit<br />
å 150 g.<br />
14-<br />
Sis. ta rjo ilu p a lk k io n<br />
Aurinkoa kimaltelevilla hangilla.<br />
Hiihtolatuja lumisissa metsissä.<br />
Rauhallisia laskettelurinteitä.<br />
Tällainen on kotim ainen talviloma<br />
parhaim m illaan.<br />
Ostaessasi valmiin lentopaketin tarvitset vain<br />
sukset, sillä perillä on kaikki järjestetty valmiiksi<br />
- ja ju uri Sinua varten!<br />
Kysy matkatoimistossasi esim seuraavia<br />
valmismatkoja. "K airankierto". Lum ilom at" ja<br />
"Kaam os Viikonloppu“ .<br />
5/7/WV/7//7<br />
S in u n k in le n to y h tiö si<br />
HUOLTOASEMA<br />
ALLAN ITÄMERI<br />
L inja -a u to a sem a<br />
P u h e lin 10 302<br />
K a h v ila ra v in to la<br />
M a rtin k a tu 1, puh. 359 829
puhelin<br />
palvelee<br />
Teitä<br />
monin tavoin<br />
18:sta e rik o is n u m e ro a p u h e lin lu e tte lo n<br />
a lussa. Käytä h y v ä k s e s i!<br />
TU R U N K A U P U N G IN P U H E L IN L A IT O S<br />
LIN N A N K A T U 4 PU H E LIN 21 021<br />
Sinun ja perheesi turvaksi<br />
V E R D A N D I<br />
H e n k iv a k u u tu k s ia<br />
S a ira s v a k u u tu k s ia<br />
E lä k e v a k u u tu k s ia<br />
Pitkäaikainen alan kokemus<br />
HENKIVAKUUTUSOSAKEYHTIÖ<br />
VERDANDI<br />
2 0 I 0 I TURKU I0 — PL I33 — PUHELIN 92I-26 280<br />
LSK — T u rku 78