Revija Lipov list
Revija Lipov list
Revija Lipov list
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
OKTOBER 2019 Poštnina plačana<br />
pri pošti 1102 Ljubljana<br />
dobre zgodbe v slovenskem turizmu<br />
Intervju<br />
Iztok Altbauer o slovenskih<br />
termah in zdraviliščih<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna 2019<br />
Najboljši se predstavijo<br />
TZS<br />
Mladi vodnik 2019<br />
Potepanja<br />
Modro oko Obsotelja<br />
Foto: Nina Kurnik/www.slovenia.info
Ljubljanske mlekarne, d.o.o., Tolstojeva 63, 1000 Ljubljana<br />
VEČ<br />
PRISTNOSTI.<br />
BREZ<br />
DODATKOV.<br />
Ostanite zvesti sami sebi in<br />
svojim radostim, tako kot<br />
jogurti MU ostajajo zvesti<br />
vrhunski kakovosti.<br />
Za vas smo jih izdelali iz<br />
slovenskega mleka,<br />
brez dodatkov in iz<br />
naravnih sestavin.<br />
Zato so jogurti MU pristni,<br />
prav tako kot vi.<br />
www.l-m.si
KAZALO<br />
NASLOVNICA<br />
Terme 3000<br />
INTERVJU 04-05<br />
Iztok Altbauer, direktor SSNZ – o turizmu, ki je nenehno<br />
v trendu<br />
AKTUALNO 06<br />
Dnevi slovenskega turizma 2019<br />
POD DROBNOGLEDOM 08-10<br />
Kobilarna Lipica privablja čedalje več obiskovalcev<br />
Na tradicionalni VIP trgatvi pri zidanici Malek<br />
MOJA DEŽELA – LEPA IN GOSTOLJUBNA 11-32<br />
Najboljši se predstavijo<br />
TZS 34-39<br />
Prvi izlet TZS za turistične prostovoljce<br />
Mladi vodnik 2019<br />
Turistični spominek mojega kraja<br />
(RMED) Srečno Zagorje: Spoštujmo in ohranjajmo<br />
rudarsko dediščino<br />
TURIZEM SMO LJUDJE 40-41<br />
Zorka Požar, TD Mengeš: Delo, ki ga opravljaš z dušo in<br />
iz veselja<br />
POTEPANJA 42-44<br />
Podčetrtek – Evropska destinacija odličnosti 2019<br />
34-35<br />
Prihodnja številka <strong>Lipov</strong>ega <strong>list</strong>a bo izšla v prvi polovici decembra<br />
2019. Sporočila o novostih na območju delovanja vašega društva<br />
in napovedi prireditev pošljite, prosim, najpozneje do 10.<br />
novembra 2019 na elektronski naslov: info@turisticna-zveza.si.<br />
UVODNIK<br />
Spoštovani in cenjeni bralke in bralci,<br />
tekmovalci v našem skupnem projektu in vsi,<br />
ki vam turizem pomeni navdih za življenje v tej<br />
naši lepi deželi.<br />
Projekt Moja dežela – lepa in gostoljubna je,<br />
mislim, da lahko tako rečem, najpomembnejši<br />
izvedbeni projekt na področju domačega<br />
turizma v Sloveniji. Z njim Turistična zveza<br />
Slovenije (TZS) in vsa turistična društva, ki so<br />
združena v njej, živijo in dihajo že<br />
osemindvajset let. V vsem tem času je na<br />
različnih tekmovanjih za najlepši in najbolj turistično usmerjeni projekt<br />
tekmovalo že zelo veliko inovativnih, ustvarjalnih in navdihujočih<br />
posameznikov, skupin, društev in občin.<br />
Sam sem do letos vaše prispevke spremljal kot podpredsednik Republiškega<br />
turističnega drobnogleda TZS, z letošnjim marcem pa nadaljujem kot<br />
prostovoljni predsednik TZS, in upam, da bomo s tako smelo zastavljenim<br />
projektom nadaljevali še dolgo v prihodnost ter z njim pomagali pri rasti in<br />
razvoju turizma po vsej Sloveniji, še zlasti v vseh tistih malce skritih, ali bolje<br />
rečeno še neodkritih krajih, ki so ohranili kar največjo prvobitnost, ki jo lahko<br />
z malce prizadevanj ponudimo domačim in tujim turistom kot prave bisere<br />
na ogrlici raznolike turistične ponudbe Slovenije.<br />
Zadovoljen sem, da smo prejeli 160 prijav na tekmovanje. Za ocenjevalce je<br />
bil to zajeten in zahteven zalogaj, a delo so dobro, nepristransko in pošteno<br />
opravili, za kar se jim seveda iskreno zahvaljujem. Osebno menim, da ste<br />
zmagovalci prav vsi, ki se pristopili k tekmovanju in ste s svojim prostovoljnim<br />
delom, ustvarjalnim elanom in zagnanostjo pripravili občudovanja vredne<br />
projekte.<br />
Osebno si seveda želim, da bi bilo tekmovalnih skupin, društev in občin še<br />
veliko več, da bi lahko pridobili še večji nabor zamisli, ki bi jih lahko nato<br />
vključili v turistično ponudbo kraja, območja ali kar vse dežele na naši strani<br />
Alp. Dobre zamisli so namreč vedno dobrodošle spremljevalke razvoja<br />
nekega kraja, če so seveda tudi izvedene in pospremljene v življenje in<br />
ohranjanje na turističnem trgu. Zamisli in projekti, ki so vključeni v obstoj<br />
nekega kraja, za seboj potegnejo nova delovna mesta, višji standard za<br />
domačine in boljšo prihodnost za njihov podmladek. In to je tisto, kar naj bi<br />
država zagotovila svojim državljanom.<br />
Všeč mi je tudi, da smo razrahljali tekmovalna pravila in pravico do udeležbe<br />
pri tem projektu. Doslej so bila namreč pravila precej utesnjujoča, saj so bili<br />
zmagovalci v določenem letu izločeni iz tekmovanja v naslednjem, kar pa po<br />
mojem mnenju ni ravno najbolj spodbuden način ocenjevanja. Prav ti,<br />
najboljši, po navadi premorejo tisto »nekaj več« skozi daljše časovno obdobje,<br />
kar jih približuje in končno približa zmagi. In če se takšni skupini, društvu ali<br />
občini zmaga nasmehne večkrat zaporedoma, zakaj pa ne?<br />
Dovolite mi, da ob koncu skromno omenim še dosežek, za katerega sem si<br />
prizadeval kot novi predsednik, in sicer častno pokroviteljstvo nad projektom<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna, ki je prešlo v roke predsednika vlade<br />
Republike Slovenije. Upam, da smo se s to gesto približali bolj operativnemu<br />
udejstvovanju izvršne oblasti na področju turizma in možnostim, ki se<br />
ponujajo ob spodbudnejši politiki in regulativi na tem področju, ki je za<br />
številne deležnike, ki krojijo turizem pri nas, vse preveč stroga in omejujoča.<br />
Naj se zato resnično zahvalim predsedniku vlade Republike Slovenije<br />
gospodu Marjanu Šarcu, ki je zaslutil duha časa, ta pa od vseh nas zahteva<br />
hitro in kakovostno prilagajanje novim načinom ustvarjanja turistične<br />
ponudbe, ki si jih želijo domači in tuji turisti, turistični delavci in zagnani<br />
prostovoljci v vseh turističnih društvih TZS.<br />
Naj zato zaželim projektu Moja dežela – lepa in gostoljubna še veliko<br />
nadaljnjih let rasti in ustvarjanja kakovostne turistične ponudbe v Sloveniji.<br />
Hvala.<br />
Pavle Hevka, predsednik Turistične zveze Slovenije<br />
3<br />
Kazalo / Uvodnik
4<br />
Intervju<br />
Foto: arhiv SSNZ<br />
Iztok Altbauer<br />
Iztok Altbauer, direktor Skupnosti slovenskih naravnih zdravilišč<br />
Turizem, ki je nenehno v<br />
trendu<br />
Skupnost slovenskih naravnih zdravilišč (SSNZ) povezuje petnajst term in zdravilišč – z več kot<br />
šeststoletno tradicijo, s skorajda devetdesetimi naravnimi termalnimi izviri, z več kot 47.000 kvadratnimi<br />
metri notranjih in zunanjih vodnih površin in skupaj več kot 14.500 ležišči v hotelih, apartmajih in kampih.<br />
Po podatkih Statističnega urada RS so turisti v zdraviliških občinah letos do konca julija ustvarili dobro<br />
petino vseh prenočitev v Sloveniji, po podatkih, ki jih ima Skupnost tudi za avgust, je bilo prenočitev<br />
domačih gostov v letošnjem letu približno toliko kot lani, tujih pa se je za spoznanje povečalo, je povedal<br />
Iztok Altbauer, direktor SSNZ.<br />
Evropska komisija je za letošnjo krovno temo izbora<br />
Evropskih destinacij odličnosti (EDEN), ki promovira<br />
trajnostni in odgovorni turizem, izbrala »Turizem<br />
dobrega počutja«. Verjetno izbor teme ni naključen?<br />
Turizem dobrega počutja je (še vedno) v vzponu?<br />
Zagotovo. Še zlasti je to turizem, ki je s prepletom narave, naravnih<br />
zdravilnih dejavnikov in znanja (zdravniki in druga stroka) idealna<br />
kombinacija za blaženje vsakodnevnih tegob. Čedalje več govora je<br />
o pomembnosti preventive in tudi zato se čedalje več ljudi odloča za<br />
oddih, dopust, počitnice, ki v njihovo življenje vračajo ravnotežje.<br />
Poleg tega je veliko gibanj, ki promovirajo velnes, torej skrb za dobro<br />
počutje, kot način življenja in ne le kot občasno skrb. Naj omenim še<br />
daljšanje življenjske dobe in ob tem starajočo se populacijo, ki se<br />
čedalje bolj zaveda, da je treba za zadovoljno starost poskrbeti za<br />
preventivo. In turizem dobrega počutja je odličen antipod<br />
množičnemu turizmu. Čedalje več ljudi potuje po svetu. In čedalje<br />
več se jih želi izogniti množicam, kar jih pogosto povede v naravo – in<br />
k zdravilnim dejavnikom, ki jih premore narava in ki so tudi spodbudili<br />
razvoj zdravilišč.<br />
Skozi desetletja so terme in zdravilišča naredili velik<br />
preskok s povečini zdravstvenega turizma na turizem<br />
dobrega počutja, ki daleč presega ožji zdravstveni<br />
vidik njihove ponudbe. Kakšno je razmerje med gosti,<br />
ki prihajajo v terme in zdravilišča predvsem zaradi<br />
zdravstvenih težav, in »turisti«, ki radi preživljajo dopust<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
Foto: Dean Dubokovič/www.slovenia.info<br />
5<br />
Intervju<br />
V vodnih parkih je živahno še zlasti poleti, ko je v termah in zdraviliščih največ družin z otroki.<br />
in počitnice ob skrbi za dobro počutje?<br />
Zdaj je prenočitev gostov z zdravstveno napotnico približno deset<br />
do dvanajst odstotkov. Vsi drugi so turisti v najširšem pomenu<br />
besede. Sicer se je ključni premik k ponudbi za dobro počutje zgodil<br />
pred dobrimi petnajstimi leti, s čedalje večjo priljubljenostjo velnesa<br />
tudi pri nas. Takrat so začela zdravilišča čedalje bolj dopolnjevati<br />
svojo ponudbo klasičnih rehabilitacijskih programov s ponudbo<br />
velnesa. Temu je pred dobrim desetletjem sledil velik naložbeni cikel<br />
z novimi hoteli, denimo v Termah 3000, Termah Olimia, Dolenjskih<br />
Toplicah ... Na voljo so bila evropska sredstva in bil je še čas<br />
konjunkture, tik pred gospodarsko krizo. Ti hoteli so bili bolj kot ne<br />
namenjeni širši populaciji gostov, ki si želijo ponudbo za dobro<br />
počutje. V Slovenijo so se začeli vnašati tudi zanimivi primeri dobre<br />
prakse z različnih koncev sveta: ajurveda iz Indije, recimo, v Portorožu<br />
so odprli Wai Thai center po zgledih Tajske ... Čedalje pestrejša je<br />
postajala ponudba bazenov, ki so postajali vodni parki ... Zdaj je<br />
večina term in zdravilišč tudi tesno vpeta v okolje, kjer so, črpa iz<br />
njihovih posebnosti. Spodbujajo gibanje v naravi, kot sta hoja po<br />
pohodniških in tematskih poteh, in kolesarjenje – z ureditvijo<br />
kolesarskih poti, na primer. Zavedajo se, da morajo gostom, da bi jih<br />
zadržali pri sebi čim dlje (povprečen čas bivanja v termah in<br />
zdraviliščih je sicer 3,7 dni), ponuditi čim več možnosti za preživljanje<br />
časa tudi v okolici. Še zlasti tujim.<br />
Kakšno pa je razmerje med domačimi in tujimi gosti?<br />
Lani je bilo tujih že 51 odstotkov, povečevanje njihovega števila je<br />
tudi eden naših strateških ciljev. Me pa zelo veseli, da nam ob<br />
povečevanju števila tujih gostov uspeva ohranjati število domačih na<br />
približno isti ravni. Sicer naj ob tem omenim, da se je Skupnost že<br />
takoj po ustanovitvi (takrat je bilo v njej šest zdravilišč) ob koncu<br />
petdesetih let prejšnjega stoletja odločila za nagovarjanje tudi tujih<br />
obiskovalcev. Že leto po ustanovitvi so izdali brošuro v štirih tujih<br />
jezikih in sredi šestdesetih let je avstrijska državna zavarovalnica že<br />
pošiljala paciente v slovenska zdravilišča. Mednarodni značaj<br />
zdravilišč je bil tako prepoznan veliko prej kot številnih zdaj najbolj<br />
priljubljenih slovenskih destinacij.<br />
Kaj pa diverzifikacija ponudbe slovenskih term in<br />
zdravilišč? Nekoč so bila precej profilirana glede na<br />
zdravstvene storitve – pa zdaj, glede na preostalo<br />
ponudbo? Je mogoče jasno profiliranje njihove<br />
ponudbe, vsaj pri nekaterih?<br />
Imajo kar dobro profilirano ponudbo, čeprav bi si želeli, da bi bila še<br />
bolj. Toda to ni tako preprosto. V terme in zdravilišča zahajajo ljudje<br />
vse leto, a ciljne skupine se med letom lahko tudi zelo razlikujejo.<br />
Poleti je daleč največ družin z otroki, se pravi, da potrebujejo<br />
ponudbo zanje. V preostalem delu leta pa je največ starejših, čedalje<br />
več je mladih parov, zanimive so tudi »tematske« skupine, na primer<br />
deklet ali žensk, ki pridejo na zdrav konec tedna. Nekatera zdravilišča<br />
so uredila tudi kongresne dvorane in/ali prostore za poslovna<br />
srečanja, tako da nagovarjajo tudi to skupino gostov. Za nekatera so<br />
izjemno pomemben segment športniki, ki prihajajo k njim na<br />
priprave, pa tudi na tekme.<br />
Terme in zdravilišča so med redkimi ponudniki v<br />
Sloveniji, ki že dolgo uresničujejo cilj desezonalizacije<br />
turizma. Kako pa je razpršen njihov obisk skozi leto?<br />
Poleti so najbolj zasedeni, od 80- do 100-odstotno, v tem času je<br />
komaj še kaj možnosti za rast, ob koncih tedna v njih sploh ni<br />
prostora. Sicer je povprečna raven zasedenosti 64-odstotna. Se pa<br />
poznajo vlaganja v prenovo in izboljševanje kakovosti storitev v<br />
zadnjih petih letih, kar je omogočilo tudi dvig tržnih cen. Tako je<br />
letošnji promet ob skoraj enakem obisku in prenočitvah kot lani<br />
malce večji. Moje osebno mnenje je, da bi bila idealna zasedenost od<br />
70 do 75 odstotkov na letni ravni – brez povečevanja obsega<br />
ponudbe, zato pa z nenehnim izboljševanjem kakovosti. To lahko<br />
zagotavlja butičnost.<br />
In za konec še malce o trendih, ki nakazujejo nadaljnji<br />
razvoj ponudbe dobrega počutja.<br />
Ljudje bodo še naprej in še pogosteje iskali ponudbo dobrega<br />
počutja, saj bo stresnih in drugih takšnih dejavnikov v vsakdanjem<br />
življenju še več. Prav tako nekaterih bolezni, povezanih s tem in s<br />
starajočo se populacijo. Zdraviliški produkt je pravzaprav nenehno v<br />
trendu. Lahko samo raste, pasti pa ne more.<br />
Foto: Dean Dubokovič/www.slovenia.info<br />
Narava – nepogrešljiv del turizma dobrega počutja<br />
Mateja Gruden<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
Deveti dnevi slovenskega turizma<br />
6<br />
Aktualno<br />
Redesign turizma:<br />
turizem prihodnosti<br />
Dnevi slovenskega turizma, osrednji strokovni dogodek slovenskega turizma, bodo letos od 11. do 13.<br />
novembra v Ljubljani. Na njih bo ključni poudarek na redesignu oziroma preoblikovanju turizma in<br />
najpomembnejših trendih med gosti in ponudniki storitev v turizmu. Pogled bo usmerjen v prihodnost:<br />
kakšni premiki so nujni, če si želimo kakovostnega turizma, ki bo kos izzivom prihodnosti in kakršnega<br />
smo si zadali s Strategijo trajnostne rasti slovenskega turizma 2017–2021.<br />
Slovenija in slovenski turizem sta si v Strategiji trajnostne rasti slovenskega<br />
turizma 2017–2021 zadala cilj 3,7 do 4 milijarde evrov prilivov iz naslova<br />
izvoza potovanj. Za dosego tega cilja so nujne spremembe in premik k<br />
višji kakovosti storitev. Med prednostnimi nalogami za to sta izboljšanje<br />
infrastrukture in nastanitev; zdaj primanjkuje nastanitev višjega<br />
cenovnega razreda. Za to so nujne naložbe – treba je najti načine, da se<br />
naložbe v turizem, še zlasti v infrastrukturo, spodbudi in olajša. Višja<br />
kakovost storitev je tudi neločljivo povezana s kakovostnim okoljem in<br />
ohranjeno naravo – trajnost mora biti rdeča nit promocije turistične<br />
ponudbe Slovenije, postati mora del naše znamke. Trajnost in neokrnjena<br />
narava sta del butičnosti. Hkrati nam dajeta enkratno priložnost, da se<br />
ločimo od drugih držav in na tem področju postanemo edinstveni. S<br />
pripravljenostjo na spremembe, naložbami in izboljšanjem ponudbe bo<br />
slovenski turizem kos tudi morebitnim negativnim nihanjem v<br />
gospodarstvu. Slovenija je majhna destinacija, ki premore vse, kar je<br />
potrebno za butični turizem. Tako bo treba tudi nagovarjati še zlasti<br />
goste višjega cenovnega razreda. Med ključnimi produkti za njihovo<br />
privabljanje je gastronomija, ki bo krovna promocijska tema v prihodnjih<br />
dveh letih. Poleg tega se bodo morali ponudniki v turizmu prilagoditi<br />
spremenjenim potovalnim navadam gostov, na katere vpliva sodobna<br />
09.00 – 09.30<br />
09.30 – 10.00<br />
10.00 – 10.30<br />
10.30 – 11.00<br />
11.00 – 11.30<br />
11.30 – 12.00<br />
12.00 – 12.30<br />
12.30 – 13.00<br />
13.00 – 13.30<br />
13.30 – 14.00<br />
14.00 – 14.30<br />
14.30 – 15.00<br />
15.00 – 15.30<br />
15.30 – 16.00<br />
16.00 – 16.30<br />
16.30 – 17.00<br />
17.00 – 17.30<br />
17.30 – 18.00<br />
18.00 – 18.30<br />
18.30 – 19.00<br />
19.00 – 19.30<br />
19.30 – 20.00<br />
20.00 – 20.30<br />
20.30 – 21.00<br />
21.00 – 21.30<br />
21.30 – 22.00<br />
22.00 –<br />
Ponedeljek 11. 11. 2019 Torek 12. 11. 2019 Sreda 13. 11. 2019<br />
66.<br />
tekmovanja po<br />
programu<br />
Pozdrav prireditvi<br />
GTZ<br />
66.<br />
tekmovanja po<br />
programu<br />
66.<br />
Gala večerja<br />
UO Sekcije za<br />
turizem pri OZS<br />
Novinarska<br />
konferenca<br />
PLENARNO<br />
ZASEDANJE DST<br />
66.<br />
tekmovanja po<br />
programu<br />
SVEČANA PRIREDITEV<br />
s podelitvijo priznanj<br />
SLOVENSKI<br />
TURISTIČNI FORUM<br />
(STO)<br />
66.<br />
tekmovanja po<br />
programu<br />
66.<br />
Zaključek<br />
finale tekmovanj<br />
Gault&Millau<br />
tehnologija, ki napreduje z velikimi koraki. Pri tem bo izjemno pomembna<br />
segmentacija ciljnih skupin.<br />
Dnevi slovenskega turizma – dnevi partnerstva<br />
Tudi letos bodo Dneve slovenskega turizma v skladu s strateško<br />
usmeritvijo krepitve povezovanja pri razvoju in trženju slovenskega<br />
turizma v partnerskem sodelovanju organizirale vse večje institucije s<br />
področja turizma v Sloveniji: Slovenska turistična organizacija skupaj z<br />
Ministrstvom za gospodarski razvoj in tehnologijo, Turistična zveza<br />
Slovenije, Turistično gostinska zbornica Slovenije, Sekcija za gostinstvo in<br />
turizem pri Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije, Združenje turističnih<br />
agencij Slovenije, Skupnost slovenskih naravnih zdravilišč, Zavod<br />
Kongresno-turistični urad, Društvo turističnih novinarjev Slovenije,<br />
Zbornica gorskih centrov – GZS, Pohodništvo in kolesarjenje GIZ in drugi<br />
pomembni partnerji.<br />
Program DST<br />
V okviru DST se bodo v treh dneh zvrstili številni pomembni dogodki:<br />
Plenarni del DST s podelitvijo najvišjih priznanj v turizmu, 66.<br />
Gostinsko-turistični zbor, podelitev priznanj Moja dežela – lepa in<br />
10.00 – 15.00<br />
Srečanje turističnih<br />
društev<br />
MOJA DEŽELA – LEPA<br />
IN GOSTOLJUBNA<br />
(TZS)<br />
gostoljubna in 22. Slovenski turistični forum.<br />
V osrednjem, plenarnem delu, bodo udeleženci<br />
usmerili misli v prihodnost: kakšni premiki so nujni, če si<br />
želimo kakovostnega turizma, ki bo kos izzivom<br />
prihodnosti in kakršnega smo si zadali s Strategijo<br />
trajnostne rasti slovenskega turizma 2017–2021. Se bo<br />
turizem znal prilagoditi spremembam, ki jih od njega<br />
zahtevajo tako turisti kot tudi občutljivo naravno<br />
okolje?<br />
Na 22. Slovenskem turističnem forumu bo osrednja<br />
tema redesign turizma skozi oči potrošnikov in<br />
ponudnikov storitev v turizmu. Kakšen je sodobni<br />
popotnik, kaj išče in katere digitalne kanale uporablja<br />
pri tem? Kako je na njegovo vedenje in nakupno pot<br />
vplival razvoj sodobne tehnologije? Razmišljanje,<br />
potrebno za uspeh v digitaliziranem svetu, bo<br />
uvodoma orisal Nick Hall, eden vodilnih strokovnjakov<br />
s področja destinacijskega in digitalnega trženja, svoje<br />
videnje sodobnih smernic na turističnem trgu pa bodo<br />
delili še predstavniki uspešnih turističnih podjetij. V luči<br />
strategije trajnostnega razvoja slovenskega turizma pa<br />
je tudi pomembno vedeti, kako najti in privabiti<br />
zahtevne goste, ki so za nepozabna doživetja<br />
pripravljeni plačati več.<br />
Več: www.dst.si<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
7<br />
Aktualno<br />
Nova mobilna aplikacija TZS:<br />
Slovenski turistični vodnik<br />
Turistična zveza Slovenije (TZS) razvija novo mobilno aplikacijo za odkrivanje Slovenije – Slovenski<br />
turistični vodnik. Ta bo sprva na voljo v slovenski različici in bo vabil na izlete po znani in manj znani<br />
Sloveniji še zlasti domače obiskovalce, v drugi fazi pa bo preveden v angleški jezik (Slovenia Travel Guide)<br />
ter s tem promoviral slovenske turistične zanimivosti tudi med tujimi turisti. Nova aplikacija TZS bo na<br />
voljo predvidoma prihodnji mesec, novembra.<br />
Aplikacija bo uporabnikom mobilnih naprav prikazovala interesne<br />
točke v bližini njihove trenutne lokacije: naravne in kulturne<br />
znamenitosti, prenočitvene zmogljivosti, gastronomsko ponudbo,<br />
športne in druge aktivnosti, prireditve in prometne informacije.<br />
Prikaz interesnih točk se bo sproti prilagajal geolokaciji uporabnika,<br />
ta pa bo lahko območje iskanja tudi razširil. Izbrane interesne točke<br />
bo lahko tudi uvrstil med priljubljene – za prihodnji ali vnovični<br />
obisk. Uporabnik bo lahko torej preveril zanimivosti v njegovi<br />
bližini, aplikacija pa ga bo s pomočjo navigacije na podlagi njegove<br />
geolokacije povedla do njih.<br />
Za uporabnike utegne biti še zlasti zanimiva objava prireditev<br />
oziroma dogodkov, saj jih bo aplikacija ažurno seznanjala z<br />
dogajanjem v njihovi bližini; s tem bo obiskovalcem na voljo širok<br />
nabor prireditev oziroma dogodkov po vsej Sloveniji – na enem<br />
mestu. (Naj ob tem še omenimo, da prireditve oziroma dogodke<br />
marsikje pripravljajo prav turistična društva in območne turistične<br />
zveze – več kot tri tisoč na leto.)<br />
Uporaba aplikacije Slovenski turistični vodnik, kjer bo na enem<br />
mestu zbrana vsa »turistična« Slovenija, bo preprosta in za<br />
uporabnike brezplačna, s čimer želi TZS približati lepote Slovenije<br />
čim širšemu krogu ljudi.<br />
L. L.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
8<br />
Pod drobnogledom<br />
Lipicanec je visok, prožen, energičen, eleganten, inteligenten, ponosen, dostojanstven in dobro učljiv. Ko se skoti, je temne barve, ko<br />
odraste, je bel.<br />
Republiški turistični drobnogled TZS<br />
Kobilarna Lipica privablja<br />
čedalje več obiskovalcev<br />
Lipica je s 439 leti tradicije najstarejša kobilarna z neprekinjeno vzrejo konj na svetu. »Na leto jo obišče več kot<br />
110.000 obiskovalcev, tudi iz daljnih dežel sveta, obisk pa iz leta v leto narašča,« pravi Vid Daolio, odgovoren za<br />
prodajo in prireditve v holdingu Kobilarna Lipica. Tudi na dan, ko je ta izjemni spomenik evropske zgodovine<br />
obiskal Republiški turistični drobnogled Turistične zveze Slovenije (RTD TZS), je bilo v Kobilarni Lipica zelo<br />
veliko obiskovalcev, med njimi največ Italijanov.<br />
Kobilarna Lipica je bila ustanovljena leta 1580, ko je habsburški<br />
nadvojvoda Karel II., sin cesarja Ferdinanda I. Habsburškega,<br />
odkupil lipiško posest od škofa Nicola de Cureta. Pogodbo o<br />
prevzemu Lipice so podpisali 19. maja istega leta, zato je ta dan še<br />
zdaj – dan lipicancev.<br />
V vseh teh stoletjih je kobilarna doživljala lepe in mirne ter tudi<br />
zelo burne čase, leta 1943 so čredo lipicancev evakuirali v Hostoun<br />
na Češkem, po drugi svetovni vojni pa je bilo vrnjenih le enajst<br />
konj ... Kdo ve, ali bi Slovenija še imela kobilarno Lipica, če ne bi<br />
leta 1959 takratni predsednik Jugoslavije Josip Broz Tito z osebno<br />
intervencijo preprečil, da bi jo zaprli.<br />
»Za obisk kobilarne Lipica si je treba vzeti kar ves dan in si obvezno<br />
ogledati tudi muzej Lipikum, galerijo Avgusta Černigoja, v kateri<br />
je razstavljenih več kot 1400 njegovih del, ter stopiti še do doline<br />
Lurške Matere Božje,« svetuje Karel Vernik, predsednik RTD TZS.<br />
Dolina Lurške Matere Božje je postala pravi romarski kraj – med<br />
letoma 1848 in 1875 je kobilarno vodil Karel Grunn, ki je zbolel za<br />
jetiko. Zaobljubil se je, da bo Mariji v čast postavil oltar, če ozdravi.<br />
Grunn je ozdravel, zato je v kraški vrtači nekaj metrov stran od<br />
kobilarne dal narediti kapelo s kipom Matere Božje. Domačini<br />
vedo povedati, da je po obisku doline Lurške Matere Božje<br />
čudežno ozdravelo več ljudi.<br />
Besedilo in foto: Duša Podbevšek - Bedrač<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
9<br />
Pod drobnogledom<br />
Originalni kip Lurške Matere Božje je v cerkvici pri muzeju<br />
Lipikum.<br />
Ob cesti v Lipici so pred ograjo, ki loči cesto od pašnikov,<br />
posajena mlada drevesa. »To ni sodobno, hkrati pa je<br />
voznikom zelo neprijazno,« meni Karel Vernik.<br />
RTD TZS v gostišču Kekec v Kromberku<br />
Kulinarična specialiteta gostišča Kekec so palačinke z<br />
božanskim nadevom. »Recept je skrivnost mojega očeta,«<br />
pravi Ana.<br />
»Gostje pravijo, da je z našega vrta panoramski razgled za<br />
bogove,« pravi Ana iz gostišča Kekec v Kromberku – Nova<br />
Gorica. Pavle Hevka, predsednik TZS, s tem soglaša.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
10<br />
Pod drobnogledom<br />
V Ljutomersko-ormoških goricah pri znameniti kleti in zidanici Malek so VIP trgači uživali v rezanju grozdov, gostiteljevi odlični<br />
kulinarični postrežbi in lepem glasu pevca Samuela Lucasa.<br />
Na tradicionalni VIP trgatvi<br />
pri zidanici Malek<br />
RTD TZS jo je že tradicionalno mahnil na VIP trgatev v Ivanjkovce pri<br />
zidanici Malek v vinograd družbe Puklavec Family Wines, kjer ima<br />
posajene svoje trte šipona. »Letos so nam rodile odlično in vino<br />
šipon, ki so ga čislali že v Napoleonovih časih, ko je dobilo tudi svoje<br />
ime ’si bon’, bo zagotovo imenitno!« je veselilo Karla Vernika,<br />
predsednika RTD TZS.<br />
Duša Podbevšek - Bedrač<br />
Foto: Duša Podbevšek - Bedrač , Karel Vernik<br />
Triindvajseta vinska kraljica Meta Frangež, ki je ponosna na to,<br />
da imamo v Sloveniji veliko različnih slogov vina za vse okuse,<br />
je pomagala potrgati prav grozde RTD TZS! Na fotografiji še<br />
predsednik TZS Pavle Hevka in članica RTD TZS novinarka<br />
Duša Podbevšek - Bedrač.<br />
Izjemno uspešen poslovnež Vladimir Puklavec, lastnik družbe<br />
Puklavec Family Wines, največji slovenski vinar in izvoznik vina,<br />
se vedno znova rad vrača v rodno Prlekijo in na trgatev med<br />
svoje vinograde.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
2019 – MOJA DEŽELA – LEPA IN GOSTOLJUBNA<br />
Najboljšim priznanja<br />
novembra v Ljubljani<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna, tekmovanje krajev in drugih sodelujočih pri projektu Turistične zveze Slovenije z večdesetletno<br />
tradicijo, je tudi letos prineslo temeljit vpogled v urejenost in gostoljubnost (turistične) Slovenije. K temu so, kot vselej doslej,<br />
odločilno pripomogli člani turistične društvene organizacije in drugi sodelavci s prostovoljnim delom. Brez njihovega sodelovanja nam<br />
ne bi uspelo, zato se jim najlepše zahvaljujemo.<br />
V tekmovanju z osrednjim poslanstvom<br />
urejanja in ohranjanja okolja<br />
so sodelovali kraji, razdeljeni po kategorijah,<br />
prilagojenih značilnostim<br />
naselja in njegovi turistični ponudbi.<br />
V panožnih tekmovanjih so se<br />
pomerili še kampi, glampingi, mladinska<br />
prenočišča in Petrolovi bencinski<br />
servisi. Posebej so bili ocenjeni<br />
jedra in tematske poti. Potekalo je<br />
tudi spletno glasovanje za NAJ lepše<br />
– NAJ gostoljubnejše večje mesto,<br />
zdraviliški in turistični kraj.<br />
V tokratni številki <strong>Lipov</strong>ega <strong>list</strong>a predstavljamo<br />
fina<strong>list</strong>e tekmovanja Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
2019; kako so se uvrstili v posameznih<br />
kategorijah, bo namreč znano na prireditvi 13.<br />
novembra ob 18. uri v GH Union v Ljubljani, na<br />
Dnevih slovenskega turizma, ki bodo od 11. do<br />
13. novembra.<br />
Častni pokrovitelj projekta s tekmovanjem, ki<br />
pripomore h gostoljubnejšemu sprejemu obiskovalcev<br />
in boljši kakovosti bivanja vseh prebivalcev<br />
Slovenije, je letos predsednik vlade RS<br />
Marjan Šarec.<br />
19<br />
11<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Nominiranci MDLG 2019 v posameznih kategorijah<br />
(zapisani po abecednem redu)<br />
Večja mesta<br />
Koper<br />
Kranj<br />
Velenje<br />
Srednja mesta<br />
Postojna<br />
Ptuj<br />
Slovenj Gradec<br />
Manjša mesta<br />
Črna na Koroškem<br />
Mozirje<br />
Slovenske Konjice<br />
Turistični kraji<br />
Bovec<br />
Izola<br />
Kranjska Gora<br />
Zdraviliški kraji<br />
Podčetrtek<br />
Rogaška Slatina<br />
Zreče<br />
Izletniški kraji<br />
Luče<br />
Mojstrana<br />
Park Škocjanske jame<br />
Kampi<br />
Camping Bled<br />
Kamp Danica Bohinjska Bistrica<br />
Kamp Koren Kobarid<br />
Glampi<br />
Glamping Olimia Adria village<br />
Glamping Sončna dolina Bioterme<br />
Gozdna vasica Theodosius - Vipava<br />
Mladinska prenočišča<br />
Hostel Pekarna Maribor<br />
MCC Hostel Celje<br />
Youth hostel Ars Viva<br />
Mestno jedro<br />
Novo mesto - Glavni trg z okolico<br />
Radovljica<br />
Slovenj Gradec<br />
Vaško jedro<br />
Kamna Gorica<br />
Rateče<br />
Šmarje pri Kopru<br />
Trško jedro<br />
Kanal ob Soči - Trg Kontrada<br />
Mežica<br />
Šentjur - Zgornji trg<br />
Bencinski servisi Petrol<br />
BS Dul AC jug<br />
BS Mengeš Kamniška<br />
BS Planina pri Sevnici<br />
Tematske poti<br />
Krožna pot vojaške zgodovine<br />
Pot kulturne dediščine Žirovnica<br />
Pot močvirskih škratov na Mali plac<br />
Učna pot Škrata Bisera<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – KOPER – Večje mesto<br />
12<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Kjer 365 dni ni nikomur<br />
dolgčas<br />
Koper je aktivna in zelena celoletna sredozemska destinacija,<br />
kjer se prepletata obmorsko zgodovinsko mesto in zeleno<br />
podeželje. Slovi tudi po bogati kulinarični ponudbi, saj je<br />
dom sočne vrste vinske trte, odličnega oljčnega olja in drugih<br />
domačih dobrot ...<br />
Sredozemsko mesto z bogato zgodovino<br />
Koper je sredozemsko mesto, kjer se bogata zgodovina, ki se je začela<br />
pisati že v srednji bronasti dobi, odlično spaja s številnimi novodobni<br />
doživetji. Je največje mesto slovenske Istre, kjer imata dom<br />
tudi edino slovensko pristanišče in ena od treh slovenskih univerz.<br />
Koper se ponaša tudi z naslovom enega najstarejših mest v Sloveniji,<br />
zato je spoznavanje mesta in njegove okolice za obiskovalce vsakič<br />
znova doživetje. Najbolje in tudi v največji meri so se v mestu ohranili<br />
ostanki beneške kulture, ki je bila tod prisotna kar petsto let, ko je to<br />
območje doživljalo tudi gospodarski in kulturni razcvet.<br />
Obiskovalca na to obdobje spomni denimo veličastna Pretorska palača<br />
na osrednjem mestnem trgu. Slikovita palača je bila nekdanji sedež<br />
mestnih vladarjev, zdaj pa je pomemben protokolarni objekt in<br />
mestna hiša, ki je ena najbolj priljubljenih znamenitosti med obiskovalci<br />
mesta z vseh koncev sveta. Med pomembnejšimi in najbolj obiskanimi<br />
znamenitostmi je tudi koprski Zvonik, s katerega se razprostira<br />
čudovit razgled na mesto in bližnjo okolico. Titov trg obkroža tudi<br />
stolna cerkev Marijinega vnebovzetja, ki spada med največje sakralne<br />
objekte v državi in ki ji daje posebno vrednost veličastna oltarna pala<br />
iz 16. stoletja, ki jo je naslikal sloviti beneški slikar Vittore Carpaccio.<br />
Zeleno koprsko podeželje<br />
Neprecenljivo kulturno dediščino, lokalne tradicionalne običaje in<br />
nepozabna doživetja premore tudi zeleno podeželje Kopra. To je<br />
prepleteno s številnimi tematskimi kolesarskimi in peš potmi, na katerih<br />
lahko obiskovalci pobliže spoznajo istrsko kulturo, kulinariko in<br />
druge turistične znamenitosti. Radovedni obiskovalci si lahko domala<br />
v vsakem naselju ogledajo primere tipičnih istrskih hiš, vodnjakov<br />
in drugih arhitekturnih elementov. Posebno vrednost pa podeželju<br />
dajejo tudi lokalne zbirke in galerije, kot so Hiša Vrešje v Krkavčah,<br />
galerija, posvečena Jožetu Pohlenu v Hrastovljah, hiša od Bardinca v<br />
Loparju in druge.<br />
Foto: Jaka Ivančič<br />
Slikovita kulisa Kopra<br />
Še zlasti zanimiva je za obiskovalce ponudba, združena v produktu<br />
Hrastovlje – doživetje v Istri, ki omogoča celovit ogled kulturnozgodovinskih<br />
zbirk in objektov v vasi ter pokušnjo lokalne gastronomije.<br />
Prav v Hrastovljah najdemo še en izjemen biser kulturne dediščine –<br />
cerkev svete Trojice, v kateri si je mogoče ogledati edinstven primer<br />
stenskih poslikav.<br />
Živahno vzdušje v destinaciji<br />
Destinacija Koper je v zadnjih letih čedalje bolj prepoznana tudi po<br />
živahnem vzdušju in prireditvenem dogajanju vse leto. Mestne ulice<br />
in trgi ter druge slikovite istrske kulise namreč ponujajo prostor vrsti<br />
kulturnih, športnih, kulinaričnih, zabavnih in drugih prireditev.<br />
Septembra se lahko posladkate na največjem mednarodnem festivalu<br />
sladic in sladkih izdelkov Sladka Istra, oktobra lahko pokusite domače<br />
dobrote na Dnevih kmetijstva v slovenski Istri, v zreli jeseni pa<br />
si privoščite mlado vino na tradicionalnem martinovanju.<br />
Z vinom, kulinariko in lokalnimi običaji navdušujeta tudi majska prireditev<br />
Koper na dlani in Praznik refoška in slovenske Istre, ki ga pozno<br />
spomladi tradicionalno prirejajo v Marezigah. Pravo istrsko doživetje<br />
lahko izkusite tudi septembra na prireditvi Vonj po Istri v Krkavčah,<br />
norčavo pustno dogajanje ob morju doživite na Istrskem karnevalu,<br />
pa tudi sredi poletja na Šagri v maškarah v Dekanih. Poleti vas bodo v<br />
živahno dogajanje popeljali tudi različni festivali – glasbeni, zabavni,<br />
športni in kulturni dogodki ob morju in po vaseh.<br />
Decembra vas bo čarobno vzdušje v Kopru zazibalo v praznični čas,<br />
okus praznikov boste začutili na različnih magičnih prireditvah v mestu<br />
in na podeželju, v sklopu praznovanja S Koprom v novo leto pa<br />
boste lahko le streljaj od morja preživeli najdaljšo noč v letu.<br />
Foto: Jaka Ivančič<br />
Največji mednarodni festival sladic in sladkih izdelkov<br />
Sladka Istra<br />
Foto: Matia Scukovt<br />
Razgibano zaledje Kopra (na fotografiji: Socerb)<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – POSTOJNA – Srednje mesto<br />
Kjer s(m)o torbarji doma<br />
Postojna je poleg čudovitih naravnih znamenitosti in zanimivih<br />
ljudi tudi kraj, poln zgodb in skrivnostnih legend. Že samo<br />
ime Postojna vabi ljudi, da ostanejo pri nas, saj pomeni tudi<br />
»postojáti ali postati«. Ne brez razloga – kot boste kmalu<br />
ugotovili tudi sami …<br />
Slikovit Predjamski grad<br />
Foto: arhiv Občine Postojna<br />
Titov trg<br />
13<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Foto: Ivan Majc<br />
Bi se želeli spočiti? Bi se želeli kaj naučiti? Bi radi doživeli kaj adrenalinskega?<br />
Potem so naši kraji pravšnja destinacija. Z veseljem in odprtih<br />
rok vas pričakujemo s svojo večtisočletno zgodovino, mistiko,<br />
legendami in vrhunsko ponudbo. Izkušnje pa si boste ustvarili sami.<br />
»To je nov svet. To je paradiž!« je vzkliknil Luka Čeč ob odkritju<br />
Postojnske jame davnega leta 1818. In odtlej smo del svetovnih čudes.<br />
V naši destinaciji imamo številna čudesa, ki vas bodo navdušila.<br />
Smo središče krasoslovja, tako da nikakor ne smete zamuditi stalne<br />
razstave Muzej krasa v Notranjskem muzeju Postojna, kjer si lahko<br />
ogledate izvirni zaklad iz Predjamskega gradu. Sprehodite se lahko<br />
po čudovitem Planinskem polju ali starem mestnem jedru Postojne,<br />
kjer domačini radi pravimo, da vsaka hiša in ulica skrivata svojo, prav<br />
posebno zgodbo.<br />
Pri nas lahko odkrivate legende in uživate v različnih aktivnostih<br />
pod zemlji in nad njo, v vodi in zraku. Lahko se podate na pot peš<br />
ali s kolesom in odkrivate neokrnjene gozdove ter bližnje vrhove.<br />
Uživate lahko v opazovanju gozdnih živali, poleti se lahko osvežite<br />
v reki Unici, kamor se ribiški navdušenci vsako leto vračajo na muharjenje.<br />
Podoživite raziskovanje jam na povsem edinstven način v<br />
sklopu jamskega trekinga ali ogleda s čolnom. Tistim, ki ste radi pod<br />
Postojnski mestni park<br />
Foto: Tomaž Penko<br />
oblaki, pa priporočamo sapo jemajoč panoramski polet nad našo<br />
destinacijo.<br />
Postojno in okolico iz leta v leto obišče več turistov, poleg velikega<br />
števila obiskovalcev pa se lahko pohvalimo tudi z izvorno kolekcijo<br />
spominkov, ki jih odlikujejo izvirni, sodobno interpretirani motivi<br />
Predjamskega gradu, Erazma Predjamskega, človeške ribice in zmaja<br />
iz Postojnske jame ter pogumnega pastirčka Jakoba. Gre za nabor<br />
podob, ki so ambasadorji našega območja in obiskovalce pritegnejo<br />
predvsem zaradi privlačnosti lokalnih zgodb. Vsak motiv ima svoj čar<br />
in svojo zgodbo, ki je dokaz, da lahko s ponosom širimo glas o lepotah<br />
naših krajev, našem znanju, ustvarjalnosti in iznajdljivosti.<br />
Foto: Miha Krivic<br />
Pogled tod uhaja tudi proti Nanosu<br />
Ali veste, da smo Postojnčani torbarji?<br />
Že poznate zgodbo o pogumnem pastirčku Jakobu, ki je ukanil<br />
zlobnega zmaja iz Postojnske jame? Kako je to pravzaprav<br />
povezano s tem, da s(m)o Postojnčani torbarji?<br />
Legenda pravi, da je nekoč v Postojnski jami živel grozen zmaj,<br />
ki so se ga vsi bali. Okoliški prebivalci so na pomoč poklicali iznajdljivega<br />
pastirčka Jakoba, ki je zmaja ukanil tako, da mu je<br />
za obrok prinesel z apnom napolnjeno telečjo kožo.<br />
Ko se je pošast po obedu napila vode, jo je razneslo. Domačini<br />
so Jakobu v zahvalo za njegov pogum na začetku vasi postavili<br />
kip, iz ostankov zmajeve kože pa sešili torbo, in vse odtlej naprej<br />
s(m)o Postojnčani znani kot »torbarji«.<br />
Kip, ki so ga pogumnemu pastirčku Jakobu v čast postavili<br />
hvaležni domačini, si lahko ogledate na začetku vasice Šmihel<br />
pod Nanosom.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – SLOVENJ GRADEC – Srednje mesto in mestno jedro<br />
14<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Mesto, ki ga svet<br />
prepoznava kot glasnika<br />
miru<br />
Starodavno mesto v kotlini med Pohorjem in Uršljo goro<br />
je slovenski sinonim za kulturno središče, kjer si bogato<br />
izročilo preteklosti podaja roko s sodobnim utripom. Živa<br />
vez s preteklostjo in bogastvom kulturne dediščine je temelj<br />
kulturnega razvoja in osrednja poteza lokalne identitete tudi<br />
v času, ki ga živimo. Podeželsko zaledje je tod ohranilo velik<br />
del starodavne prvinske lepote in v vseh letnih časih mikavna<br />
neokrnjena narava vabi k sprostitvi.<br />
Foto: Tomo Jeseničnik<br />
V idilično odmaknjenem svetu porečja Mislinje je nastala ena najstarejših<br />
bivalnih utrdb na Slovenskem, kjer so v srednjem veku vladali grofje<br />
Andeški. Svoj pečat so v zibelki kulture pustili izjemni ustvarjalci,<br />
med drugim se je likovna tradicija srednjeveških rezbarjev in baročnih<br />
mojstrov pretočila v mednarodno odmevno dejavnost Koroške galerije<br />
likovnih umetnosti. S prireditvami pod pokroviteljstvom Združenih<br />
narodov pa se je mesto uveljavilo daleč onstran meja domovine in<br />
postalo prepoznavno kot mesto miru in mednarodnega sporazumevanja.<br />
Krona teh prizadevanj je <strong>list</strong>ina, s katero je leta 1989 generalni<br />
sekretar OZN Perez de Cuellar Slovenj Gradec uvrstil med častne nosilce<br />
naslova Glasnik miru. Letos praznujemo trideset let od prejema častnega<br />
naslova.<br />
Razgibana turistična ponudba<br />
Turistična ponudba je pestra in raznolika, primerna tako za tiste, ki iščejo<br />
kulturna doživetja, kot za druge, ki želijo svoj prosti čas preživljati v<br />
objemu neokrnjene narave in ob obilici možnosti za športne, rekreacijske<br />
in tudi kulinarične užitke.<br />
Štrekna, kolesarska pot po Mislinjski dolini<br />
Foto: Nika Hölcl Praper<br />
Slikovito mestno jedro<br />
Mestno jedro Slovenj Gradca je ohranilo značilno srednjeveško zasnovo,<br />
kjer so še vidni ostanki nekdanjega mestnega obzidja. V mestnem<br />
središču, ki je še zdaj središče kulturnega življenja, so številne<br />
znamenitosti: Koroška galerija likovnih umetnosti, Koroški pokrajinski<br />
muzej, cerkvi sv. Elizabete in sv. Duha, Muzej skladatelja samospevov<br />
Huga Wolfa, Galerija družine Perger (mojstri medičarske in svečarske<br />
obrti) in graščina Rotenturn. Zgodovino okolja in znane meščane<br />
lahko domačini in turisti spoznajo na unikaten in zabaven način<br />
v sobi pobega ali z njeno pustolovsko nadgradnjo – igro »Unlock«<br />
(Odkleni), ki poteka na prostem.<br />
V okolici mesta lahko najdete številne etnološke zanimivosti ter odlične<br />
možnosti za šport in rekreacijo. V naravo vabijo pestra ponudba<br />
tematskih poti, urejene smučarske proge in številne kolesarske poti<br />
različnih zahtevnosti. Med najbolj obiskanimi je ena izmed infrastrukturno<br />
najbolj urejenih kolesarskih poti v Sloveniji – Štrekna. Pot, ki poteka<br />
po opuščeni železniški trasi, se vije skozi vso Mislinjsko dolino in<br />
se navezuje tudi na Dravsko kolesarsko pot. Letos se je kolesarska pot<br />
s Štrekna busom povezala z Velenjem in Labotom v sosednji Avstriji.<br />
Popotnikom in turistom so na voljo številna prenočišča v dveh hotelih,<br />
mladinskem hotelu, zasebnih apartmajih in na prijetno urejenih<br />
turističnih kmetijah, kjer lahko pokušate tudi pestro kulinarično ponudbo<br />
Koroške.<br />
Slovenj Gradec vsem obiskovalcem ponuja gostoljubno in urejeno<br />
podobo. Poleg številnih priznanj Turistične zveze Slovenije je leta<br />
2015 prejel tudi zlato priznanje v okviru tekmovanja v urejenosti<br />
evropskih mest in vasi Entente Florale.<br />
Vabljeni, da nas obiščete!<br />
Javni zavod SPOTUR – TIC Slovenj Gradec<br />
Glavni trg 24, 2380 Slovenj Gradec<br />
telefon: (02) 881 21 16<br />
e-naslov: tic@slovenjgradec.si<br />
splet: www.turizem-slovenjgradec.si<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – ČRNA NA KOROŠKEM – Manjše mesto<br />
Čudovit preplet narave<br />
in kulturne krajine<br />
Črna na Koroškem obiskovalcem ponuja številne možnosti<br />
za spoznavanje naravnih lepot, kulturnih in sakralnih<br />
znamenitosti, možnosti za športno-rekreativno udejstvovanje<br />
in obisk tradicionalnih dogodkov.<br />
Središče Črne zaznamujejo Plečnikov spomenik, skala z zavarovano<br />
plezalno potjo in votlino z nagačenim medvedom v parku ter tri muzejske<br />
zbirke – domiselno urejena rudarska zbirka na prostem, etnološka<br />
zbirka in spominska soba sedmih olimpijcev iz Črne.<br />
Priložnosti za aktivno preživljanje prostega časa so na voljo tako ljubiteljem<br />
zimskih radosti kot poletnih avantur – pohodništva, alpinizma,<br />
gorskega kolesarjenja, pa smučanja, teka na smučeh, atletike,<br />
nogometa, tenisa, odbojke, fitnesa na prostem do enega največjih<br />
slovenskih in mednarodnih hribovskih izzivov: K-24.<br />
V okolici Črne so lepo urejeni zaselki in slikovite doline, obdane s<br />
strmimi bregovi in bogatimi gozdovi – Krajinski park Topla z redkimi<br />
živalskimi in rastlinskimi vrstami in pogledom na kralja Matjaža<br />
v skalah Pece, Javorje z najviše ležečim vodnjakom in čudovitim pogledom<br />
na bližnjo Uršljo goro, Koprivna s strmimi bregovi ter cerkvijo<br />
sv. Jakoba in cerkvico sv. Ane s črno Marijo in Ludranski vrh z<br />
Najevsko lipo, do katere vodi pot ob slikovitem potoku Bistra, mimo<br />
Naravnega parka Bistra z urejeno pešpotjo in energetsko točko.<br />
Svojstvena zanimivost je tudi ugasli vulkan Smrekovec, kjer je urejena<br />
interpretacijska točka Unescovega Geoparka Karavanke s prikazom<br />
vulkanske preteklosti tega območja.<br />
V prihodnjem letu pa bo občina Črna na Koroškem v okviru čezmejnega<br />
Interreg projekta NatureGame vzpostavila najdaljšo jeklenico<br />
za spust oziroma zipline v Sloveniji. Ta bo potekal od Navrškega vrha<br />
proti smučišču, kjer bo pod kmetijo Kogelnik pristajalna ploščad.<br />
Najvišja točka adrenalinske atrakcije bo skoraj dvesto metrov nad tlemi,<br />
jeklenica pa bo dolga približno 1200 metrov.<br />
Vabljeni v Črno!<br />
Foto: arhiv Občine Črna<br />
Narava tod ni skoparila z lepotami<br />
Slikovito središče Črne<br />
Pogled na Črno in razgibano pokrajino, ki jo obdaja<br />
Foto: arhiv Občine Črna<br />
15<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Foto: arhiv Občine Črna<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – MOZIRJE – Manjše mesto<br />
16<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Edinstvena doživetja<br />
v vseh letnih časih<br />
Vrata v zasanjano, neokrnjeno in eno najlepših alpskih dolin na svetu, Zgornjo Savinjsko dolino, odpira očarljiva občina Mozirje.<br />
Sprehodite se po poteh tržanov in prisluhnite zgodbam starih hiš ter se sprostite ob Savinji in raznoliki velneški ponudbi. Mozirju, kjer<br />
so se nekoč vrstili sejmi, zdaj dajeta turistični utrip še zlasti park cvetja Mozirski gaj s prireditvami in smučarski center Golte z zimsko<br />
in poletno ponudbo. Kraj je odlično izhodišče tudi za številne planinske in kolesarske izlete, kjer boste uživali v neokrnjeni naravi in<br />
pogledu na Kamniško-Savinjske Alpe.<br />
Trško jedro<br />
Sprehodite se skozi enega najstarejših trgov na Štajerskem, v starih<br />
zapisih omenjenega kot nekdanji rimski castrum. Krasijo ga zanimive<br />
trške hiše, njegova posebnost pa so klesane klopi in portali iz zelenkastega<br />
vulkanskega tufa. Kot trg je bilo Mozirje prvič omenjeno<br />
že leta 1318.<br />
Apartmaji in wellness Skok – Medena vas<br />
Tik ob Mozirju je na dišečem travniku cvetlic zrasla prava dežela čebelic:<br />
Medena vas. Bivanje v hišicah v obliki satovja ob opazovanju<br />
pridnih čebelic vam bo pričaralo nepozabne počitnice. Hiške Maja,<br />
Vili, Flip in Kasandra niso edinstvene nastanitve le za poletje in pomlad,<br />
ko lahko uživate ob zunanjem bazenu. Tudi v jesenskih in zimskih<br />
mesecih, ko čebelice spijo, si boste lahko pričarali zaseben, romantični<br />
večer v savni in masažni kopeli.<br />
Foto: Bojan Flander/kraji.eu<br />
Foto: Jošt Gantar<br />
Slikovito trško jedro<br />
Apartmaji in wellness Korošec<br />
V mirnem okolju, v objemu gozdov, vas čaka pet lepo urejenih, klimatiziranih<br />
apartmajev v lesenih hišah, kjer lahko uživate v njihovi<br />
ponudbi za dobro počutje – ponujajo štiri različne prostore za individualno<br />
razvajanje s savnami, jacuzziji, masažami in kozmetičnimi<br />
storitvami. Na voljo so jezero za plavanje in vožnjo s čolnom ter ribolov,<br />
najem koles in tekaških smuči, za sproščanje adrenalina pa motorne<br />
sani in spust s katuroc – zorbom.<br />
V mirnem okolju, v objemu gozdov …<br />
Foto: Apartmaji in wellness Korošec<br />
Medena vas – v deželi čebelic<br />
Forest camping Mozirje<br />
Gozdni kamp je urejen v gozdičku ob nabrežju Savinje, kjer lahko uživate<br />
v neokrnjeni naravi in mirni okolici. Je naraven, ekološko naravnan<br />
kamp, ki gostom ob možnosti kampiranja ponuja tudi najem že<br />
postavljenih šotorov in lesenih glamping hišic. Urejen je brez velikega<br />
poseganja v naravno okolje in primeren še zlasti za goste, ki radi<br />
uživajo v neokrnjeni naravi, miru in športu.<br />
Božična bajka<br />
Preživite nepozabne božične trenutke med več kot milijon barvnimi<br />
lučkami, privlačnimi oblikami in pravljičnimi bitji, ki v Mozirskem gaju<br />
vsako leto v adventnem času pričarajo čisto pravo pravljico.<br />
Turistično informacijski center Mozirje<br />
Konec aprila letos smo v Mozirju odprli nov Turistično informacijski<br />
center (TIC), ki je velika pridobitev za nadaljnji razvoj turizma v<br />
Zgornji Savinjski dolini. Novi TIC je umeščen ob krožišču pri avtobusni<br />
postaji in je kot vstopna točka v Zgornjo Savinjsko dolino dragocen<br />
vir informacij o edinstvenih doživetjih, ki jih ponuja destinacija,<br />
za domače in tuje goste.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – SLOVENSKE KONJICE – Manjše mesto<br />
Na urbani sprehod<br />
z dušo<br />
17<br />
V Slovenskih Konjicah želimo z doslednim načrtovanjem prometnih ureditev zagotoviti razmere, da bosta hoja in kolesarjenje mogoča<br />
povsod, predvsem pa varna za občane, mladino in obiskovalce. Na Urbanem sprehodu z dušo smo ob letošnjem svetovnem dnevu<br />
turizma predstavljali urbane novosti v našem mestu, za katere verjamemo, da bodo pripomogle k boljši kakovosti življenja lokalnega<br />
prebivalstva in k dobremu počutju obiskovalcev.<br />
Ureditev območja stare tržnice<br />
Ureditev območja stare tržnice je prinesla 25 parkirnih mest, ki vključujejo<br />
tudi parkirišče za avtodom, postajališče za kolesa ter parkirišči<br />
za električna vozila in invalide. Del parkirišča bo urejen kot območje<br />
kratkotrajnega parkiranja. V sklopu projekta bo v jesenskem času poskrbljeno<br />
tudi za zeleno ureditev tega dela mesta.<br />
Ukrepi trajnostne mobilnosti<br />
Občina Slovenske Konjice je za ukrepe trajnostne mobilnosti pridobila<br />
97.184,40 evra evropskih sredstev. V okviru projekta smo uredili<br />
novo pešpot ob Dravinji, obnovili brv čez Dravinjo pri Mlinski ulici,<br />
uredili dva prehoda za pešce, trapezno ploščad na Škalski in postavili<br />
dve kolesarnici.<br />
Vzpostavitev sistema izposoje javnih koles –Kolesce<br />
Postavili smo štiri postaje sistema izposoje javnih koles v mestu<br />
Slovenske Konjice: na avtobusni postaji, pri Gimnaziji, na začetku<br />
Mizarske ulice in ob vstopu v poslovno cono LIP. Postaje bodo omogočale<br />
priklop šestih javnih koles, od tega bodo štiri stojala namenjena<br />
klasičnim kolesom, dve pa električnim. Zaradi omogočanja neprekinjenega<br />
polnjenja koles bo imela vsaka postaja svoj priključek na<br />
električno omrežje. Električna kolesa omogočajo do 70 kilometrov<br />
vožnje. Za najem kolesa se je treba prijaviti in plačati 10 ali 20 evrov<br />
letne naročnine. Ta omogoča pol ure vožnje na dan, daljši najem pa<br />
Projekt Kolesce – vzpostavitev sistema izposoje javnih koles<br />
Foto: arhiv Občine Slovenske Konjice<br />
Prostori prenovljenega TIC<br />
se doplača. Navodila za izposojo so na terminalih, dobiti pa jih je mogoče<br />
tudi v pisarni na avtobusni postaji. V pomoč je tudi 24-urni klicni<br />
center.<br />
Za projekt Kolesce je občina pridobila 65.672,80 evra evropskih sredstev.<br />
Celotna vrednost projekta znaša okoli 100.000 evrov.<br />
Za projekt smo se odločili, da bi izboljšali potovalne navade pri vsakodnevnih<br />
opravilih ter promovirali in spodbujali razvoj kolesarjenja.<br />
To naj prevzame pomemben del dnevnih potovanj in zagotovi dodatno<br />
turistično ponudbo. Predvidena je povezava s sosednjo občino<br />
Zreče ter v prihodnje tudi z občinami Šentjur, Štore, Vojnik in<br />
Dobrna. Javno komunalno podjetje Slovenske Konjice, d.o.o., pa je<br />
ob sistemu izposoje na avtobusni postaji v okviru projekta Navdih<br />
trajnosti postavilo še pitnik.<br />
TIC v novi podobi<br />
Občina Slovenske Konjice je v začetku letošnjega leta pristopila k celoviti<br />
prenovi obstoječih prostorov Turistično informacijskega centra<br />
Slovenske Konjice na Starem trgu 27. TIC Slovenske Konjice je sodoben<br />
turistično-informacijski center, kjer najdete prodajalno lokalnih<br />
spominkov in izdelkov, promocijsko gradivo iz vse Slovenije, prodajno<br />
mesto Eventim in Mojekarte.si, izposojevalnico e-koles in izpostavo<br />
Turistične destinacije Rogla-Pohorje. Zaposleni na TIC pripravljajo<br />
predloge izletov in turističnih programov, zagotavljamo informacije o<br />
dogajanju v lokalnem okolju in širše ter svetujejo o široki paleti možnosti<br />
aktivnega preživljanja prostega časa. Več o TIC in lokalni turistični<br />
ponudbi lahko preberete na spletni strani http://tic.konjice.si.<br />
Dobrodošli v Slovenskih Konjicah, v objemu žlahtnih zgodb!<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – IZOLA – Turistični kraj<br />
18<br />
Mesto raznovrstnih<br />
doživetij<br />
Slovenija – prva država, ki je postala zelena destinacija sveta,<br />
leži v osrčju Evrope: na stičišču Alp, Sredozemlja, Krasa in<br />
panonskega sveta. V enem od štirih svetov, v obmorskem<br />
Sredozemlju, se z bujno vegetacijo ponaša Istra – dežela,<br />
ki očara z edinstvenim prepletom zanimivosti iz rimskega,<br />
srednjeveškega in beneškega obdobja ter z lepotami naravnega<br />
okolja: zelenimi gričevnatimi pobočji in modrino Jadranskega<br />
morja. Nekje na sredini te 46 kilometrov dolge obale pa leži<br />
majhno obmorsko mesto z bogato zgodovino, ki so jo spisali<br />
ribištvo in valovi.<br />
Izola, mesto z zgodovino, ki so jo spisali ribištvo in valovi<br />
Foto: Jaka Ivančič<br />
Foto: Jaka Ivančič<br />
Izola je bila nekoč otok v Jadranskem morju; njena edinstvenost je še<br />
zdaj povezana z morjem in ribištvom. Še zlasti pa so zanjo značilni raznolike<br />
plaže, vino, vodne aktivnosti in prireditve, povezane s tradicijo,<br />
in darovi zaledja.<br />
V Izoli se na petih kilometrih razprostira kar osem različnih plaž, ki jih<br />
lahko med drugim spoznavate s supom. Na območju nekdanje obalne<br />
ceste med Izolo in Koprom nastaja največja plaža v slovenski Istri,<br />
ki je s pogledom na širno morje idealna tudi za kolesarjenje, rolkanje,<br />
kotalkanje in sprehajanje.<br />
V tem nekdanjem ribiškem mestecu boste lahko peš ali s kolesom<br />
odkrivali zgodbe o morski in pomorski dediščini, pokušali dobrote istrske<br />
zemlje in morja ali se samo sproščali ob vonju po soli in pogledu<br />
na jesenske barve izolskega podeželja. Izola namreč poleg odlične<br />
kulinarike, kulturnih znamenitosti in pestrih dogodkov ponuja<br />
tudi številne možnosti za aktivno preživljanje prostega časa. Posebna<br />
vrsta aktivnega doživetja so potopi v Arheološkem parku Simonov<br />
Izola je znana po odlični kulinariki<br />
Foto: Jaka Ivančič<br />
Nekdanja obalna cesta je zdaj priljubljena tudi med kolesarji<br />
zaliv. Na območju parka je namreč pod morsko gladino nekdanje pristanišče,<br />
ki ga je mogoče obiskati v družbi potapljačev.<br />
Če bi se radi pobliže seznanili z izolsko kulturno dediščino, povezano<br />
z morjem, svetujemo obisk Izolane – hiše morja. V izolskem muzeju<br />
se lahko preizkusite tudi v lovljenju rib in spoznate favno Jadranskega<br />
morja. Na sprehodu po mestu lahko v izolskem mandraču občudujete<br />
obnovljene stare barke, posebna znamenitost pa je barka Biser<br />
v Simonovem zalivu – edina ohranjena lesenjača iz ribiške flote nekdanjega<br />
Delamarisa.<br />
Celoletno prireditveno dogajanje nas popelje skozi tradicionalne kulturne,<br />
športne in kulinarične dogodke. Lokalni gostinci so vključeni v<br />
pobudo Kilometer nič, kar pomeni, da na krožniku vedno dobite pristne<br />
jedi iz lokalnih, svežih in zdravih sestavin, pripravljenih po tradicionalnih<br />
lokalnih receptih.<br />
Izola je mesto, ki ga je treba spoznati, in ko ga človek spozna, ga zlahka<br />
vzljubi. Staro mestno jedro z ozkimi ulicami, obrtniškimi delavnicami<br />
in galerijami daje občutek domačnosti, razgiban obmorski pas<br />
s plažami navdihuje tudi najzahtevnejše obiskovalce, v zaledju se pogled<br />
ustavi na skrbno obdelanih vinogradih in oljčnikih in končno zaobjame<br />
prostranstvo morja. Vsakdo, ki obišče Izolo, naj si vzame čas,<br />
da začuti njeno dušo. Vse drugo bo odkril spotoma. Velika večina obiskovalcev<br />
se še kdaj vrne. Delali bomo na tem, da bo Izola tak sloves<br />
ohranila tudi v prihodnje.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – KRANJSKA GORA – Turistični kraj<br />
Kjer se avantura začne<br />
19<br />
Zeleni gozdovi, slikovita prostrana polja in v ozadju gorski<br />
pejsaži predstavljajo srce Zgornjesavske doline: Kranjsko Goro.<br />
Oaza narave, kjer si lahko spočijete telo in duha. Možnosti za<br />
doživetja je na pretek ...<br />
Tisti, ki radi aktivno preživljate svoje počitnice, se lahko povzpnete<br />
na katerega od gorskih vršacev, ki obdajajo Kranjsko Goro in njeno<br />
okolico.<br />
Za raziskovanje na dveh kolesih si lahko izposodite kolo in se po urejenih<br />
stezah odpravite na avanturo v Italijo in vse do Avstrije.<br />
Če imate radi občutek adrenalina, se lahko spustite po jeklenici z velikanke<br />
bratov Gorišek v Nordijskem centru v Planici in se za trenutek<br />
prepustite občutkom naših orlov, ki letijo kot ptiči proti izteku<br />
skakalnice.<br />
Tisti, ki počitnice raje preživljate v miru, se lahko podate na odkrivanje<br />
naravne in kulturne dediščine naših krajev. Med raziskovanjem se<br />
lahko ustavite na Zelencih, smaragdno zelena barva vode je očarala<br />
številne. »Ne poznam v Evropi nič lepšega!« je o Zelencih zapisal Sir<br />
Davy Humphry.<br />
Obiščete lahko muzeje in se seznanite z zanimivo preteklostjo krajev,<br />
ki jih raziskujete. V planinskem muzeju v Mojstrani vas bo sprejel<br />
Požganc. Zgodbe triglavskega gorskega vodnika, ki je veljal za desno<br />
roko Jakoba Aljaža, vas bodo zabavale, skoznje pa boste spoznali tudi<br />
vsakdan preprostega človeka, ki se je za boljše življenje preživljal kot<br />
vodnik po triglavskem pogorju.<br />
Ko se Kranjska Gora ogrne v belo, ko sneg pokrije poljane in strehe<br />
hiš ... Takrat zaživi v svojem polnem sijaju. Spustite se po zasneženi<br />
vitranški strmini, kot to vsako zimo počnejo najboljši alpski smučarji<br />
sveta. Svežega gorskega zraka se lahko nadihate medtem, ko<br />
vaše smuči režejo sneg na kateri od skrbno urejenih tekaških poti. Za<br />
ljubitelje smučarskega teka so urejene tekaške proge v vsej dolini, s<br />
smučmi se lahko podate tudi v Italijo. Julijske Alpe pozimi ponujajo<br />
odlične terene za vzpone in spuste s turnimi smučmi, ki vam bodo v<br />
hladnih dneh pognali kri po žilah in povišali utrip srca. Navdušence<br />
nad lednim plezanjem v Gozdu Martuljku čaka Lucifer, znameniti<br />
slap, ki je pozimi adrenalinska poslastica Zgornjesavske doline, lahko<br />
pa se preizkusite na zaledenelih slapovih v soteski Mlačca.<br />
Kranjska Gora se bo kmalu ogrnila v belo ...<br />
Foto: arhiv Turizem Kranjska Gora<br />
Ko mrak leže na dolino, se lahko v soju bakel odpravite na sprehod<br />
v dolino Tamar, v koči spijete topel čaj in se pogrejete ob zapečku<br />
kmečke peči. S sanmi se z otroško igrivostjo spustite po zasneženih<br />
stezah proti vasici Gozd Martuljek. V adventnem času vas v Alpski vasici<br />
v osrčju Kranjske Gore pričaka toplo ognjišče, na stojnicah diši po<br />
cimetu in kuhanem vinu. Ob zvokih prijetnih melodij vam bo zaigralo<br />
srce in spet boste začutili tisto otroško veselje in nestrpno pričakovanje<br />
prazničnih dni. V prijetnem zavetju alpskih hišic vas čakajo domači<br />
obrtniki s ponudbo doma narejenih izdelkov, ki jih lahko kupite<br />
za svoje najdražje. Preživite praznični čas pri nas!<br />
Foto: Jošt Gantar<br />
Mojstrana v spomladanskem razcvetu<br />
Foto: arhiv Turizem Kranjska Gora<br />
Zima ponuja obilje možnosti za ljubitelje aktivnih počitnic<br />
V adventnem času vabi Alpska vasica<br />
Foto: arhiv Turizem Kranjska Gora<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – PODČETRTEK – Zdraviliški kraj
2019 – ROGAŠKA SLATINA – Zdraviliški kraj<br />
Zelena oaza miru<br />
in zdravja<br />
Postajališče za avtodome<br />
Rogaška Slatina, ki že stoletja slovi po vrelcih zdravja, namenja<br />
posebno pozornost trajnostnemu turizmu; tako je tudi dobila<br />
zlati znak Slovenia Green Destination. Na eni najpomembnejših<br />
turističnih borz na svetu ITB Berlin je letos prejela priznanje<br />
za uvrstitev med petindvajset najboljših destinacij v Evropi na<br />
področju odgovornega turizma in trajnostnih praks v okviru<br />
priznanj Sustainable Top 100 Destinations.<br />
Zdravilni učinki mineralne vode, ki jih dopolnjujeta strokovno znanje<br />
in prijazna turistična ponudba, so ključni razlogi za zadovoljne goste<br />
z vsega sveta, ki se radi vračajo v to edinstveno turistično destinacijo.<br />
Njen bliskoviti razvoj je že zdavnaj spodbudila mineralna voda Donat<br />
Mg, zdaj pa slovi po številnih možnostih za aktivno in prijetno preživljanje<br />
časa. Njeno priljubljenost krepijo tudi možnosti za srečevanje<br />
in spoznavanje ljudi, ki jih druži želja po kakovostnem, zdravem in<br />
sproščajočem oddihu.<br />
Rogaška Slatina slovi po izjemno urejenih javnih površinah, sprehajalnih<br />
poteh, kolesarskih stezah in kakovostni infrastrukturni ureditvi,<br />
ki zagotavlja večjo prometno varnost. Letos so v kraju uredili tudi tri<br />
manjša krožišča. Vse to odraža odnos občine do prebivalcev in obiskovalcev,<br />
ki so v Rogaški Slatini vedno in povsod dobrodošli.<br />
Foto: arhiv Občine Rogaška Slatina Foto: arhiv Občine Rogaška Slatina<br />
Otroško igrišče v bližini muzeja Anin dvor<br />
21<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Ukrepi za trajnostno mobilnost<br />
Trajnostna mobilnost je v kraju prednostna naloga. Med številnimi<br />
ukrepi za njeno uresničevanje sta na primer parkirišče za avtodome,<br />
ki vključuje še polnilno mesto za električna vozila, in sistem<br />
Foto: arhiv Občine Rogaška Slatina<br />
Rogaška Slatina slovi po vrelcih zdravja že stoletja<br />
avtomatizirane izposoje koles na treh postajah z navadnimi in električnimi<br />
kolesi. Zelo pomembna pridobitev je osrednje otroško igrišče<br />
v neposredni bližini muzeja Anin dvor, kjer so na ogled steklarska,<br />
grafična, domoznanska, parkovna in vodna zbirka. V načrtu je<br />
gradnja Naravovarstvenega centra Sotla, kjer bosta vsebina območja<br />
in pomen ohranjanja biotske raznovrstnosti, varovanja in sonaravnega<br />
oziroma trajnostnega upravljanja okolja, ki zajema tudi območje<br />
Natura 2000, predstavljena tudi širše.<br />
Kraj, ki od nekdaj ponuja »nekaj več«<br />
Rogaška Slatina je bila že od nekdaj kraj, ki je obiskovalcem ponudil<br />
»nekaj več«. Ob široki paleti zdravstveno-medicinskih programov in<br />
programov za dobro počutje (velnes) ponuja velik nabor kulturnih<br />
dogodkov, od koncertov različnih glasbenih zvrsti do umetniških razstav<br />
in drugih. Med njimi so tradicionalni dogodki: Anin festival (poletni<br />
glasbeni in umetniški dogodki v idiličnem ambientu zdraviliškega<br />
parka), kulinarični festivali, Festival Pranger (srečanje pesnikov in<br />
literatov), elitni Anin ples, zimska popestritev Kristalna vas (decembrska<br />
praznična ponudba z bogatim kulturnim program za odrasle in<br />
naše najmlajše) ...<br />
Obiščite nas in skupaj z nami odkrijte slat'nske vrelce, spoznajte dolgoletno<br />
tradicijo steklarstva, prepustite se kulinaričnim užitkom<br />
in žlahtni kapljici, oglejte si edinstveno zbirko kaktusov v tem delu<br />
Evrope, spoznajte zgodovino in privlačnosti Rogaške Slatine z obiskom<br />
zbirk na Aninem dvoru, doživite kulturo!<br />
Rogaška Slatina stoji na tradiciji. Skupaj z njo stopa po poti sodobnosti<br />
in trajnosti na vseh področjih.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – ZREČE – Zdraviliški kraj<br />
POT MED KROŠNJAMI POHORJE<br />
in skrita zgodba Skomarja<br />
Si želite izvesti popoln izlet? Združite NOVO atrakcijo<br />
na Rogli: Pot med krošnjami Pohorje in začutite<br />
utrip Pohorja z obiskom Skomarske hiše<br />
– s kosilom Okusi Rogle, jasno.<br />
1. Navdihujoče doživetje med krošnjami<br />
Na Rogli v srcu mogočnih pohorskih gozdov vas pričakuje NOVO nepozabno doživetje Pot med krošnjami Pohorje na Rogli:<br />
• 37 metrov visoki opazovalni stolp,<br />
• 1043 metrov dolga sprehajalna pot na do 20 metrov višine,<br />
• številne poučne in adrenalinske postaje,<br />
• 363 dni na leto (z izjemo 1. novembra in 24. decembra).<br />
2. Skrita zgodba Skomarja<br />
Obiščite Skomarsko hišo: najpomembnejši kulturni spomenik na tem območju v vasi Skomarje, eni najvišje ležečih<br />
slovenskih vasi s še vedno prevladujočim kmečkim prebivalstvom. Skomarsko hišo s pozno srednjeveško dimnico in črno<br />
kuhinjo dopolnjuje cerkev sv. Lamberta in Vodovnikova zbirka.<br />
3. Kosilo Okusi Rogle<br />
Po dveh tako edinstvenih doživetjih postanete tudi kar malo lačni, mar ne? V Turistični destinaciji Rogla‒Pohorje poskrbimo<br />
tudi za lačne in žejne. Okusno kosilo (juha, glavna jed, solata in sladica) vam bo pripravil eden od destinacijskih gostinskih<br />
ponudnikov, katerega jedi se ponašajo tudi z blagovno znamko Okusi Rogle.<br />
Zberite najmanj 15 odraslih oseb in se oglasite v prelepih koncih Turistične destinacije Rogla–Pohorje.<br />
Izlet Pot med krošnjami Pohorje + skrita zgodba Skomarja + kosilo Okusi Rogle: že od 30,50 € na osebo.<br />
Kontakt:<br />
tic.zrece.lto@siol.net<br />
T. 00386 (0)3 7590470<br />
M. 00386 (0)41 720 330<br />
www. destinacija-rogla.si
2019 – LUČE– Izletniški kraj<br />
Prijetno gnezdece<br />
sredi gora<br />
Luče, značilna alpska vasica, ležijo ob sotočju rek Savinje in<br />
Lučnice v zgornjem delu Savinjske doline. So središče občine,<br />
ki obsega skoraj 110 kvadratnih kilometrov hribovitega in<br />
goratega sveta vzhodnega dela Kamniško-Savinjskih Alp. Letos<br />
so se Luče kot drugi slovenski kraj vključile v mednarodno<br />
mrežo Gorniške vasi (Bergsteigerdörfer), ki združuje alpske<br />
kraje, te pa svoj turizem razvijajo na temeljih gorniške tradicije,<br />
predvsem osnovnih gorniških dejavnosti brez velike turistične<br />
infrastrukture in s trajnostnim pristopom.<br />
Foto: arhiv Občine Luče<br />
Ledena dvorana Snežne jame<br />
dostopni vrhovi z višinami blizu 2000 metrov. Zaradi številnih smučljivih<br />
pobočij je Dleskovška planota čedalje bolj priljubljena med turnimi<br />
smučarji.<br />
Južni del občine Luče končuje gozdnat gorski greben, katerega najvišji<br />
vrh je 1557 metrov visoki Rogatec. Iz tega pogorja so najlepši panoramski<br />
razgledi na ves greben Kamniško-Savinjskih Alp. Ob vznožju<br />
Rogatca je zanimiv tristopenjski slap Cuc, ki je priljubljen tudi za kanjoning<br />
oziroma soteskanje.<br />
Ob ugodnih snežnih razmerah je v Lučah veliko možnosti za zimsko<br />
rekreacijo. V visokogorju so ugodne razmere za zimske vzpone in turno<br />
smučanje. V dolini je manjše smučišče z nizkovrvno vlečnico, kjer<br />
je mogoča tudi nočna smuka. Poleg smučišča je urejena še krajša tekaška<br />
proga.<br />
Foto: arhiv Občine Luče<br />
23<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Reka Savinja z Raduho v ozadju<br />
Luče so odlično izhodišče za pohodniške izlete, planinske vzpone in<br />
gorskokolesarske ture. Krajino predstavlja hribovit in gorat svet z vmesnimi<br />
dolinami ob Savinji, Lučnici in Lučki Beli z značilnostmi alpskega,<br />
kraškega in predalpsko silikatnega porekla. Skoraj polovica površine<br />
občine je uvrščena v naravovarstveno območje Nature 2000.<br />
Slikovit gorski svet<br />
Severno od vasi se vzpenja gora Raduha, ki je med najbolj obiskanimi<br />
okoliškimi vrhovi. Znana je po pestri alpski vegetaciji, zaradi odmaknjene<br />
lege pa ponuja prostran razgled. Na Raduho vodi več različno<br />
zahtevnih markiranih poti. Pozimi je z 2062 metrov visokega vrha mogoča<br />
lepa turna smuka na sončno planino Loka, kjer stoji planinska<br />
postojanka. Na jugozahodnem pobočju Raduhe je na nadmorski višini<br />
1556 metrov Snežna jama, najviše ležeča turistična jama v Sloveniji.<br />
Posebnosti jame so večni led v vhodni Ledeni dvorani, velika količina<br />
jamskega mleka – malgonita in bogato kapniško okrasje. Vodene<br />
oglede v spremstvu izkušenih jamarjev imajo v poletnih mesecih.<br />
Na zahodni strani Luč se dviga Dleskovška planota, visokogorska kraška<br />
planota, ki se razprostira med dolinami Lučke Bele, Podvolovljeka<br />
in Robanovega kota. Tu se je takoj po naselitvi razvilo planinsko pašništvo,<br />
ki je vitalno še dandanes. Značilnost planote so kopasti, lahko<br />
Savinja – ena najlepših slovenskih rek<br />
Poleg številnih planinskih poti je v bližnji okolici vasi več lažjih sprehajalnih<br />
in pohodniških poti, primernih za manj usposobljene pohodnike.<br />
Razgiban teren, prepreden z gozdnimi cestami in kolovozi, je<br />
kot nalašč za nekoliko zahtevnejše gorskokolesarske ture. Raznolika je<br />
tudi ponudba vodnih doživetij. Reka Savinja spada med najlepše slovenske<br />
reke in je privlačna še zlasti za ljubitelje muharjenja. Njen izraziti<br />
alpski značaj v zgornjem toku omogoča adrenalinske spuste z rafti<br />
ali kajaki, v vročih poletnih dneh pa je ravno pravšnja za kopanje in<br />
osvežitev.<br />
Odlična lokalna kulinarika<br />
Zanimiva ponudba nastanitev bo zadovoljila različne želje in okuse.<br />
Pomemben del turistične ponudbe je tudi lokalna kulinarika, kjer prevladujejo<br />
domače kmečke jedi iz žit in mleka ter različni suhomesnati<br />
izdelki. Od teh je najbolj znan zgornjesavinjski želodec, ki je geografsko<br />
zaščitena specialiteta.<br />
Foto: arhiv Občine Luče<br />
Pogled na Luče in njihovo razgibano okolico<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – PARK ŠKOCJANSKE JAME – Izletniški kraj<br />
24<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Pravljični svet,<br />
ki jeseni najlepše zažari<br />
V Park Škocjanske jame vas vabimo, da ga doživite, ko nanj sije<br />
toplo jesensko sonce, in čeprav je podzemni svet lep v vsakem<br />
letnem času, je prav jesen tisti čas, ko narava nad jamami<br />
pokaže vse svoje barve v najlepši luči.<br />
Obisk podzemnega raja<br />
Škocjanske jame zavzemajo med jamami v Sloveniji in tudi v svetu<br />
posebno mesto. Da so edinstvene, nam pove tudi to, da so že več kot<br />
trideset let vpisane na Unescov seznam svetovne dediščine. To želimo<br />
ohranjati, zato skrbno pazimo nanjo.<br />
Vsak dan in ob vsakem vremenu vas bodo v Parku Škocjanske jame<br />
pričakali izkušeni vodniki, ki vas bodo popeljali v tukajšnje slikovito<br />
podzemlje. Šumenje reke Reke in veličastni naravni most, ki se pne<br />
nad njo, popeljeta obiskovalce v drugačen, pravljični svet.<br />
Foto: Borut Lozej/arhiv PŠJ<br />
Za pohodnike in kolesarje<br />
V Parku Škocjanske jame se lahko tudi sprehodite po Učni poti<br />
Škocjan, ki se lahko pohvali s priznanjem za najboljšo tematsko pot<br />
v Sloveniji. Park je odlično izhodišče za nadaljnje raziskovanje Krasa<br />
in Brkinov ter pravi raj za kolesarje, ki radi raziskujejo manj znane poti.<br />
Foto: Borut Lozej/arhiv PŠJ<br />
Veličastje podzemnega sveta<br />
Po njih nas popelje tudi nov kolesarski zemljevid. In jesen je čas ravno<br />
pravšnjega vremena za kolesarjenje.<br />
Če vas zanima še več ...<br />
Če vas o Škocjanskih jamah in njihovi okolici zanima še več, ste vabljeni<br />
na ogled muzejskih zbirk ali na obisk informacijske točke v sprejemnem<br />
središču parka. Jesen in zima pa sta tudi letna časa, ko so obiskovalcem<br />
na voljo različne ugodnosti in nižje cene.<br />
Ko se park odene v jesenske barve<br />
Park Škocjanske jame, Slovenija<br />
Škocjan 2, 6215 Divača<br />
telefon: (05) 708 21 10, (05) 708 21 04<br />
e-naslov: psj.info@psj.gov.si<br />
splet: www.park-skocjanske-jame.si<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – KAMP DANICA – Kamp<br />
Pustolovščina v naravi za družine, starejše in mlajše,<br />
pustolovce in tiste, ki iščejo oddih – v Kampu Danica<br />
ste preko celega leta dobrodošli prav vsi!<br />
Kamp Danica, Triglavska cesta 60, 4264 Bohinjska Bistrica, Slovenija<br />
t: + 386 (0) 4 572 10 55, + 386 (0) 4 572 17 02, e: info@camp-danica.si<br />
Bohinj Camp Danica, www.camp-danica.si
2019 – GLAMPING SONČNA DOLINA BIOTERME – Glamping<br />
26<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Največje razkošje je<br />
narava sama<br />
Glamping resort Glamping Sončna dolina Bioterme leži v bližini<br />
štirizvezdičnega hotela Bioterme in njegovega termalnega<br />
parka. Kot zaokrožena samostojna enota svojim gostom ponuja<br />
zasebnost, obenem pa možnost uporabe gostinskih, kopaliških<br />
in velneških storitev v hotelu Bioterme in termalnem parku.<br />
Ležeč na sončnem pobočju kraja Mala Nedelja se glamping elegantno<br />
staplja z okoliško naravo, s čimer gostom ponuja popoln užitek<br />
prostranosti gozdov, travnikov in vinskih trt, zaokrožen z mirom in tišino;<br />
obenem pa zgolj petnajst kilometrov oddaljeni Ljutomer zadosti<br />
vsem morebitnim potrebam po mestnem utripu.<br />
Glamping Sončna dolina Bioterme obsega dvaindvajset glamping vil<br />
in enajst glamping šotorov, ki lahko sprejmejo od enega do največ<br />
šest gostov. Vse glamping enote so elegantno opremljene in zagotavljajo<br />
udobno bivanje, obenem pa ohranjajo pristno izkušnjo kampiranja.<br />
»Glamurozno« noto zagotavlja možnost uporabe lesene kadi z<br />
geotermalno vodo na terasi nekaterih enot glamping vil.<br />
Šotori so sezonske narave (odprti so od aprila do oktobra), vile pa so<br />
na voljo vse dni v letu.<br />
V sklopu Glampinga Sončna dolina Bioterme je na voljo tudi biološki<br />
plavalni bazen, ki še dodatno oplemeniti ekološko obarvano zgodbo.<br />
Glamping Sončna dolina Bioterme je idealna izbira za preživljanje<br />
prostega časa z družino, romantični oddih v dvoje in sproščanje telesa<br />
ter duha – kadar koli, ko začutite potrebo po tem.<br />
Gostom glampinga je na voljo tudi ponudba hotela Bioterme in termalnega<br />
parka – gostinske storitve, notranji in zunanji bazeni s termalno<br />
vodo, fitnes in svet savn s petimi različnimi savnami, pa tudi<br />
vse druge velneške storitve (za doplačilo).<br />
Glamping Sončna dolina Bioterme je edinstven zaradi lege v neokrnjeni<br />
naravi, obenem pa obiskovalcem zagotavlja popolno izkušnjo<br />
z dodatno ponudbo hotelskih in kopaliških storitev.<br />
Glamping vile in šotori so različno veliki (big, medium in small – veliki,<br />
srednje veliki in majhni) in tako omogočajo gostom izbiro po<br />
lastnih željah. Enote z oznako »big« sprejmejo od pet do šest oseb<br />
(dve spalnici z zakonskim ležiščem, spalnica s pogradom), »medium«<br />
od tri do štiri goste (spalnica z zakonskim ležiščem in spalnica<br />
z dvema ležiščema), enote z oznako »small« pa so namenjene enemu<br />
ali dvema gostoma (spalnica z zakonskim ležiščem). Vsaka enota<br />
ima svojo kuhinjo, kopalnico in prostorno teraso z vrtnim pohištvom.<br />
Posamezne enote imajo na terasi tudi leseno kad s termalno vodo.<br />
Užitek v prepletu narave, miru in udobja je zagotovljen.<br />
Vabljeni v Glamping Sončna dolina Bioterme, na nepozaben oddih v<br />
objemu neokrnjene prleške narave.<br />
Več: www.bioterme.si<br />
Foto: arhiv Glamping Sončna dolina Bioterme<br />
C<br />
M<br />
Y<br />
CM<br />
MY<br />
CY<br />
CMY<br />
K<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – YOUTH HOSTEL ARS VIVA – Mladinsko prenočišče<br />
Zavod za kulturno integracijo<br />
in socializacijo družbenih skupin<br />
www.arsviva.si<br />
YOUTH HOSTEL ARS VIVA - NEBESA POD SNEŽNIKOM<br />
Lokacija na podeželju<br />
Youth hostel ARS VIVA stoji v občini Loška dolina na Notranjskem,<br />
natančneje v vasi Podcerkev. Tam nekje za Cerkniškim jezerom med<br />
Snežnikom, Racno goro in Bloško planoto leži naša dežela. Tu človek ni otrok<br />
samo svojih staršev, ampak tudi pokrajine, ki mu daje dom, in podnebja, ki<br />
mu čisto po svoje meša zračne tokove in mu zastira ter odstira sonce.<br />
Prijaznost in udobje<br />
Podcerkev<br />
Podcerkev<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Hostel je odprt od januarja 2017 in deluje v okviru zavoda z istim<br />
imenom. Ponujamo vam prijaznost, domačnost in urejene sobe, kjer si<br />
boste lahko po lepo preživetem dnevu odpočili in si nabrali moči za nova<br />
doživetja. Na razpolago imamo apartma s 14 ležišči in hostel z 29 ležišči.<br />
Lahko izbirate med sobami s kopalnico, sobami s skupno kopalnico in dormiji.<br />
Na voljo so dvorana za izobraževanje in druženje, letno gledališče, dnevni bar<br />
in galerija z recepcijo. Gradimo pa še pokrit bazen in restavracijo.<br />
dolina<br />
Loška<br />
Inovativnost in ekološka usmerjenost<br />
Hostel se zavzema za izpolnjevanje najstrožjih eko standardov, ki so usmerjeni v<br />
inovativnost, človeka in naravo. Želja in ambicija hostla sta, da s svojim poslovanjem<br />
in delovanjem pripomore k razvoju regije ter ljudi navadi na bolj zdravo in<br />
ekološko usmerjeno delovanje.<br />
Dejavnosti<br />
Ponujamo vam možnost za različna praznovanja, različna<br />
izobraževanja in poučne delavnice. Poleg druženja in uživanja v miru<br />
svoje cilje uresničujemo s pogovori, organiziranjem kulturnih<br />
prireditev, izletov in ponujamo nepozabno izkušnjo podeželja.<br />
YOUT HOSTEL ARS VIVA,<br />
Podcerkev 24 - 1386 Stari trg pri Ložu - Slovenija<br />
tel: (386) (0)5 991 50 58<br />
mob: (386) (0)41 741 750<br />
email: youthostel.arsviva@gmail.com<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019<br />
web: http://www.youth-hostel-ars-viva.si
2019 – NOVO MESTO – Mestno jedro<br />
28<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Prenovljeni Glavni trg –<br />
ne samo največji, tudi<br />
najlepši<br />
Zaščitni znak Novega mesta je okljuk reke Krke, ki je bil<br />
poseljen že v železnodobnih časih, skozi stoletja pa se je razvil<br />
v mestno središče. Novomeški Glavni trg tako velja za največji<br />
srednjeveški trg v Sloveniji, domačini pa radi dodajo, da je po<br />
prenovi tudi najlepši. Po novem je namreč po vzoru sodobnih<br />
urbanih metropol namenjen samo pešcem in kolesarjem, kar<br />
ponuja tudi izjemno kuliso za številne prireditve.<br />
Na prenovljenem Glavnem trgu še naprej izstopajo znameniti<br />
Kettejev vodnjak, prepoznavni arkadni hodniki in granitne kocke, postavljene<br />
po vzorcu starodavnega tlakovanja iz 16. stoletja, ki so ga<br />
odkrili med arheološkimi izkopavanji v sklopu prenove. In prav arheologija<br />
je gotovo paradni konj kulturne dediščine Novega mesta,<br />
zato ni čudno, da mu pravijo tudi mesto situl. Na bogatih in svetovno<br />
znanih novomeških najdiščih so arheologi odkrili šestnajst situl – bronastih<br />
posod, velikokrat okrašenih z mitskimi prizori, ki pričajo o rojevanju<br />
evropske civilizacije v naših krajih v železni dobi. Arheološke<br />
zbirke so na ogled v bližnjem Dolenjskem muzeju, kjer med drugim<br />
hranijo tudi izjemno zbirko jantarnih izdelkov, ljubitelje novejše zgodovine<br />
pa bo gotovo pritegnila razstava, posvečena enemu najbolj<br />
znanih Novomeščanov – olimpioniku Leonu Štuklju.<br />
V železni dobi so na območju Novega mesta živeli ustvarjalci situlske<br />
umetnosti in spretni steklarji, v novejšem času pa so mesto in<br />
njegova zelena okolica navdihovali številne likovne, literarne in druge<br />
umetnike. Slikar Božidar Jakac je mestu podaril zbirko likovnih del,<br />
upodobitev mesta in krajine, ki so na ogled v Jakčevem domu. V mestu<br />
lahko poiščete točke njegovih razgledov na vedute.<br />
Nepogrešljiv del teh silhuet je tudi Kapitelj s stolno cerkvijo svetega<br />
Miklavža, ki se ponaša z oltarno sliko slavnega Benečana<br />
Tintoretta. Pod Kapitljem se razprostira živopisna ulica Breg, ki je<br />
nastala na obronkih srednjeveškega obzidja, vklesanega v skalo<br />
nad reko Krko.<br />
S slikovitim vrtom nad Krko se ponaša tudi frančiškanski samostan s<br />
knjižnico iz 15. stoletja z okoli 21.000 knjigami, med katerimi so tudi<br />
izjemno dragoceni primerki. Najstarejša knjiga je stara šeststo let, najdebelejša<br />
tehta deset kilogramov, na polici pa se med drugim bohotijo<br />
tudi originali Slave vojvodine Kranjske.<br />
V neposredni bližini sta tudi dva mestna gozdova, Ragov log in<br />
Portovald, ki sta po brvi dostopna neposredno iz mestnega jedra.<br />
Urejena sprehajališča ob reki Krki in v mestnih gozdovih, v neposredni<br />
bližini mestnega središča, vključno s čudovitim Kettejevim drevoredom,<br />
ki vodi na arheološko bogati grič Marof in ponuja veličasten<br />
pogled na novomeško veduto in Gorjance, navdušijo obiskovalce. V<br />
poletnih mesecih je reka Krka primerna tudi za kopanje in za številne<br />
druge aktivnosti.<br />
Foto: Boštjan Pucelj Foto: Peter Žunič Fabjančič<br />
Reka Krka daje Novemu mestu poseben pečat<br />
Poleg junijskega Praznika situl vas v dolenjsko prestolnico vabijo poletni<br />
festivali, kot so festival klasične glasbe Sem glasba, sem mesto,<br />
festival Fotopub ter festival in delavnica mladih jazz glasbenikov<br />
Jazzinty. Reko, ki objema mesto, lahko na drugačen način doživite<br />
na Noči na Krki. Športni spektakel vsako leto gledalcem pripravijo tekači<br />
na polmaratonu in kolesarji na Dirki po Sloveniji, ki se tradicionalno<br />
konča s šprintom po granitnih kockah Glavnega trga, pa tudi<br />
pogumni tekmovalci prireditve Skoki v Krko, ki se v reko odrivajo s<br />
Kandijskega mostu, z enajstih metrov nad gladino. Kulinarične užitke<br />
nekajkrat na leto prinaša Odprta kuhna, novembra boste tu uživali<br />
na Dolenjskem martinovanju, zimo pa bo polepšal novomeški<br />
Veseli december.<br />
Glavni trg je izjemna kulisa za prireditve<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – RADOVLJICA – Mestno jedro<br />
Vabljeni na kulinarično<br />
obarvan jesenski izlet!<br />
Radovljica velja za eno najlepših mestnih jeder v Sloveniji.<br />
Na pomolu nad reko Savo, od koder se odpirajo čudoviti<br />
pogledi na Julijce in Karavanke, se je okrog cerkve in manjšega<br />
Ortenburškega gradu začel v 13. stoletju razvijati trg. Najpozneje<br />
leta 1510 je postal mesto in dobil obzidje z obrambnimi stolpi,<br />
ob vhodu pa so skopali obrambni jarek. Ta se je ohranil do<br />
zdajšnjih dni in je edini ohranjeni mestni jarek v Sloveniji.<br />
Foto: Miran Kambič<br />
29<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Razvojni vrh je mesto doseglo v 16. stoletju. Še zdaj lahko na<br />
Linhartovem trgu občudujete hiše iz 16. in 17. stoletja, mogočna graščina,<br />
ki se je v stoletjih razvila iz prvotnega Ortenburškega gradu, pa<br />
nosi podobo baroka. Hiše ob Linhartovem trgu niso zanimive le zaradi<br />
slikovitih in lepo urejenih pročelij, temveč predvsem zaradi bogatih<br />
vsebin, ki jih ponujajo obiskovalcem. Skorajda vsaka hiša govori<br />
svojo zgodbo – bodisi skozi obrti, trgovine, gostilne ali muzeje.<br />
Nove turistične zanimivosti<br />
Od letos je mesto bogatejše za kar tri zanimivosti. Čebelarskemu<br />
muzeju, Lectarski delavnici, Galeriji Šivčeva hiša in razstavi o Antonu<br />
Tomažu Linhartu se je v začetku poletja pridružil Muzej lekarništva<br />
in alkimije. Januarja je vrata odprla lončarska delavnica in trgovina<br />
Manufaktura, interaktivna pot S čebelico po Radovljici, namenjena<br />
družinam, pa ponudbo bogati od junija naprej.<br />
Okusi Radol’ce letos v znamenju gozda<br />
Radovljica ni nič manj bogata, ko govorimo o prireditvah. Vsem je<br />
že dobro znan Festival čokolade, poletje z različnimi ritmi obarvajo<br />
Festival Radovljica in koncerti na Linhartovem trgu, jesen pa je čas za<br />
festival lokalne kulinarike Okusi Radol'ce. To je tudi razlog, da je obisk<br />
Radovljice in njene okolice odličen (in še kako okusen) tudi jeseni.<br />
Letošnji Okusi Radol'ce se začenjajo 25. oktobra s tržnico lokalnih<br />
dobrot in edinstveno večerjo, ki jo skupaj in v eni kuhinji pripravijo<br />
šefi devetih restavracij. Dogodek bo tokrat v objemu gozda, v dolini<br />
Draga pri Begunjah na Gorenjskem. Gozd je letos tudi tema meseca<br />
lokalne kulinarike. Od 26. oktobra do 30. novembra boste lahko v devetih<br />
restavracijah v Radovljici in okolici pokusili posebne lokalne jedilnike,<br />
ki jih bodo kulinarični mojstri pripravili iz lokalnih surovin, tudi<br />
Mesec lokalnih jedilnikov Okusi Radol’ce se letos začenja<br />
25. oktobra<br />
Mestno jedro Radovljice – kjer vsaka hiša govori svojo zgodbo<br />
iz sestavin iz naših gozdov. Cena jedilnika je pri vseh enaka: 19 evrov<br />
za tri hode. Spremljevalni program in jedilniki pa bodo objavljeni na<br />
spletni strani: www.radolca.si.<br />
Namig za jesenski izlet: iz Radovljice v »male Benetke«<br />
Sploh pa, le kdo jeseni ni rad v gozdu? Najlepši je prav jeseni, ko se v<br />
soncu lesketajo zlate barve <strong>list</strong>ja, ko nam zašumi pod nogami in nas<br />
osveži jesenski zrak ...<br />
Čudovit izlet po jesenskem gozdu vodi iz Radovljice v Kamno Gorico.<br />
Podajte se iz starega jedra Radovljice proti Fuxovi brvi čez reko Savo,<br />
jo prečkajte in se skozi čarobni gozd povzpnite v idilično vasico pod<br />
Jelovico. Mavrica jesenskih barv se bo razprostrla pred vami, če tik<br />
pred vasjo, ob Marijinem razpelu, odidete še na razgledno točko<br />
Zijalko, ali pa se iz središča vasi povzpnete k cerkvi sv. Trojice.<br />
Hiše v Kamni Gorici govorijo o bogati železarski tradiciji, ki je oblikovala<br />
ta kraj. Tu sta se rodila tudi slikar Matevž Langus in politik in pesnik<br />
Lovro Toman. Rojstni hiši obeh znamenitih mož stojita druga ob<br />
drugi nedaleč proč od mogočne vaške lipe. V neposredni bližini so<br />
tudi lesene rake. Tako namreč domačini imenujejo vodni kanal, po<br />
katerem del potoka Lipnica priteče v vas z dovolj veliko močjo, da je<br />
nekoč poganjal vodno kolo ob vaški fužini. Zdaj voda še vedno teče<br />
skozi vas po kanalih in pod številnimi mostički, zaradi česar so kraj<br />
poimenovali »male Benetke«.<br />
Še to: če boste pot prehodili v oktobru, ne pozabite posneti fotografije,<br />
jo deliti na družabnih omrežjih z @visitradolca in morda boste<br />
prav vi prejeli bon za dva lokalna novembrska jedilnika Okusov<br />
Radol'ce! Več o nagradni igri pa na: www.radolca.si.<br />
Ko gozd najlepše žari, je najlepši čas za izlet<br />
Foto: Rožle Bregar<br />
Foto: Aleš Krivec<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – KANAL OB SOČI – Trško jedro<br />
30<br />
Moja dežela – lepa in gostoljubna<br />
Kraj umetniških duš<br />
in razgibanega zaledja<br />
Občina Kanal ob Soči leži v srednji Soški dolini, v zahodnem delu Slovenije. Središče občine je slikovit kraj Kanal z bogato kulturno<br />
dediščino. Razpoznavni znak Kanala je most čez Sočo, ki ga občudujejo domačini in številni obiskovalci. S sprehodom po ozkih ulicah<br />
starega dela kraja do trga Kontrada pa dobimo vpogled v to, kako so tod živeli nekoč.<br />
Kraj zaznamujejo znani možje: Valentin Stanič (alpinist, duhovnik,<br />
prosvetni delavec), Marij Kogoj (skladatelj), Ivan Čargo (slikar, ilustrator,<br />
scenograf), Riko Debenjak (akademski slikar in grafik), Anton<br />
Nanut (dirigent) in drugi. V Galeriji Rika Debenjaka si lahko ogledate<br />
razstave različnih umetnikov, v galeriji Keramost izdelke Kluba keramikov<br />
Kanal, pri gospodu Branku Žnidarčiču pa zasebno zbirko<br />
ročno izdelanih pustnih mask.<br />
Da v tem kraju res domujejo umetniške duše, dokazuje še poulična<br />
razstava – poleti lahko na sprehodu po Kanalu v oknih hiš občudujemo<br />
dela domačih ljubiteljskih ustvarjalcev. Unikatna keramika<br />
in drugi izdelki, narejeni v kanalski občini, so na prodaj v butičnem<br />
ateljeju GalNatural. Sir Kanalc in druge mlečne izdelke s hribovske<br />
kmetije Pri Lukovih pa lahko pokusite v sirarni Kanal v Kanalu, tik<br />
ob mostu.<br />
Občina Kanal ob Soči, vpeta med hribovji Kanalskega Kolovrata na<br />
zahodu in Banjško planoto na vzhodu, ponuja obiskovalcem veliko<br />
možnosti za rekreacijo, sprostitev, izlete, kolesarjenje, pohodništvo,<br />
lov, ribolov, kopanje v reki Soči in Idriji ter oglede številnih kulturno-zgodovinskih<br />
in naravnih znamenitosti. V Parku Pečno, ki je<br />
le 600 metrov oddaljen od središča Kanala, sta urejeni krožna pot z<br />
razglediščem na Kanal in gorskokolesarska proga. V parku je v sodelovanju<br />
z lokalnim klubom keramikov nastala formaviva, ki je poligon<br />
za različne dejavnosti v naravi.<br />
Željne aktivnega oddiha vabimo tudi na sprehod v sklopu Poti miru<br />
po spominskem parku Prižnica s številnimi ostalinami prve svetovne<br />
vojne in na Vodice, kjer je urejen muzej na prostem. Pohodnike<br />
vabimo po Poti treh svetišč, ki povezuje tri romarska svetišča: Sveto<br />
Goro, Marijino Celje in Staro Goro (Castelmonte) v Italiji, ali na učno<br />
pot Po poteh naših prednikov (Ročinj–Čičer–Ročinj), ki ponuja<br />
čudovite razglede na kaninsko pogorje, vasi Avškega kota, Sočo,<br />
Kanal in Deskle, ali po drugih planinskih poteh v občini (na Jelenk,<br />
Korado, Marijino Celje, Globočak, Lašček ...).<br />
Slikovita veduta kraja z mostom čez Sočo<br />
Foto: Mitja Madon<br />
Ljubiteljem kolesarjenja priporočamo kolesarjenje po državni kolesarski<br />
trasi, ki se vije ob reki Soči od Solkana do Plav in se nadaljuje<br />
naprej proti Kanalu in Tolminu. Urejene kolesarske poti so tudi po<br />
Kanalskem Kolovratu in robu Banjšic, kjer so skriti neokrnjeni kotički<br />
narave, bogata naravna in sakralna dediščina podeželja in ostanki<br />
prve svetovne vojne. Poti na tem območju odpirajo prečudovite<br />
razglede na Julijske Alpe, Furlanijo in Benečijo.<br />
Prisrčno vabljeni!<br />
Foto: Mitja Madon<br />
Foto: Damijan Simčič<br />
Trg Kontrada<br />
Kanalski Vrh<br />
TIC Kanal<br />
Pionirska ulica 2, 5213 Kanal<br />
telefon: (05) 398 12 13<br />
e-naslov: tic.kanal@siol.net<br />
splet: www.tic-kanal.si<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – MEŽICA– Trško jedro<br />
Tudi pod površjem se<br />
skriva vznemirljiv svet<br />
31<br />
»Nekoč, pred mnogimi leti, ko so rudarji svinčevo rudo pridobivali še na preprost način, sta dva rudarja kopala v severnem pogorju<br />
Pece. Nenadoma sta v popolni tišini nekje v daljavi zaslišala korake, ki so se nezadržno približevali in se ustavili šele tik za njima, da<br />
jima je zaledenela kri v žilah. Iz trde teme je zadonel globok glas Perkmandeljca ...«<br />
Legenda o Perkmandeljcu, rudarskem škratu, v Mežici še živi.<br />
Prisluhnete ji lahko v nekdanjem rudniku svinca in cinka, zdaj turističnem<br />
rudniku in muzeju v podzemlju Pece, ogled katerega je<br />
edinstveno doživetje. V podzemni svet se lahko podate s pristnimi<br />
rudarskimi vagoni ali se s kolesom odpeljete skozi goro, skrivnosti čarobnega<br />
podzemlja pa lahko odkrivate tudi s kajakom, s katerim boste<br />
veslali po gladini potopljenih rovov 700 metrov pod površjem<br />
(podzemljepece.com).<br />
Edinstvene kolesarske in pohodniške avanture<br />
Mestece Mežica, prežeto z rudarsko dediščino, ne skriva samo vznemirljivega<br />
podzemnega sveta; v objemu gore Pece, zelenih vrhov in<br />
hribov ponuja tudi edinstvene kolesarske in pohodniške avanture, v<br />
zimskem času pa je odlična izhodiščna točka za smučarske podvige<br />
na smučišču Peca v neposredni bližini. Pravzaprav ni pomembno, ali<br />
imate radi aktivno preživljanje prostega časa (bikeski.si) ali pa morda<br />
romantično razvajanje v dvoje (Brunarca Kajžar), saj nastanitvene<br />
možnosti v Mežici omogočajo vse našteto in še več.<br />
V Mežici se dogaja<br />
Obiščite nas v decembru, ko je v Mežici še zlasti veselo, saj v drugi<br />
polovici meseca že več kot deset let v okviru prireditev Veselega decembra<br />
gostimo zvezde domače in tuje glasbene scene.<br />
Dobrodošli pri nas v poletnem času, ko se odvija vrsta odmevnih<br />
športnih dogodkov, kot so na primer mednarodni odbojkarski turnir<br />
Mežica Open, gorskokolesarska dirka Marš na Štenge ali edinstveni<br />
Black hole kolesarski maraton, ki poteka skozi opuščene rudniške<br />
rove.<br />
Pridite spomladi, ko se okoli impozantne stavbe mestne osnovne<br />
šole, kulturne dediščine kraja, razcvetijo japonske češnje.<br />
Ustavite se pri nas jeseni in se v prenovljeni stavbi nekdanjega<br />
Gutenbergerjevega mlina sprehodite skozi stalno razstavo, posvečeno<br />
čebelarski dediščini Mežiške doline, odpravite se po čebelarski<br />
ali geološki učni poti ali pa si zagotovite žig romarske Jakobove<br />
Gora Peca, kjer počiva kralj Matjaž ...<br />
Foto: arhiv Občine Mežica<br />
poti, ki vodi skozi staro mestno jedro, ter si spotoma oglejte še Cerkev<br />
Svetega Jakoba iz leta 1840.<br />
Dih jemajoči razgledi in domače dobrote<br />
Ob odkrivanju bližnje in daljne okolice vas bodo poti skoraj zagotovo<br />
vodile mimo izletniških in turističnih kmetij, posejanih po hribih,<br />
ki ponujajo pristne domače dobrote, pa tudi dih jemajoče razglede.<br />
V Mežico vas vabijo bujni živo zeleni travniki in gozdovi, prepredene<br />
planinske in kolesarske poti, domače kulinarične dobrote in bogata<br />
rudarska zapuščina podzemlja Pece, gore, ki skriva še eno legendo,<br />
tisto o kralju Matjažu in o dobrih ljudeh, ki živijo tod.<br />
Razlogov za obisk je veliko, zato obiščite Facebook stran ali spletno<br />
stran Občine Mežica (www.mezica.si) in dodajte Mežico v svoj potovalni<br />
načrt še danes.<br />
Foto: arhiv Občine Mežica<br />
Kolesarjenje v podzemlju Pece, edinstveno doživetje<br />
Foto: arhiv Občine Mežica<br />
Oživljamo trško jedro<br />
Sprehodite se po obnovljenem trškem jedru v središču mesta, ki<br />
mu poseben pečat daje osrednji kip Spomenik rudarjem, pomnik<br />
bogati rudarski dediščini kraja. Trško jedro je v Mežici že od nekdaj<br />
glavni prostor za druženje in oživljanje tradicije trškega dogajanja.<br />
V srcu kraja smo zato postavili novo tržnico, ki je postala osrednja<br />
turistična informacijska točka in odličen prostor za prodajo lokalnih<br />
pridelkov in drugih izdelkov.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> – Oktober 2019
2019 – ŠENTJUR - ZGORNJI TRG – Trško jedro<br />
32<br />
ZGORNJI TRG ŠENTJUR<br />
BISER, KI GA MORATE OBISKATI<br />
Staro trško jedro Šentjurja ima v zgodovini slovenstva in<br />
domoljubja prav posebno mesto, saj so tu rojeni znameniti<br />
slovenski skladatelji in zavedni Slovenci Ipavci. Obiščite nas in<br />
spoznajte bogato zgodovino trga ali preprosto uživajte v<br />
njegovi lepoti in prireditvah.<br />
Čas konca 19. stoletja je Šentjur zaznamovala rodbina slovenskih<br />
skladateljev, zdravnikov in domoljubov Ipavcev, ki so živeli in ustvarjali<br />
v Zgornjem trgu. Lani je bila v Ipavčevi hiši prenovljena razstava<br />
o delu in življenju te velike slovenske rodbine, ki s sodobnimi avdiovizualnimi<br />
pristopi obiskovalcem predstavi bogastvo njihovega<br />
ustvarjanja.<br />
V Zgornjem trgu se nahajajo tudi Turistično informacijski center,<br />
Muzejska zbirka Rifnik in njegovi zakladi, Spominska soba New<br />
Swing Quarteta – Pesem južne železnice, potomka najstarejše trte<br />
z Lenta – modra kavčina, Galerija Zgornji trg, cerkev sv. Jurija z<br />
lepo urejeno okolico in markantnima objektoma župnišča in<br />
kaplanije ter doprsnimi kipi skladateljev Ipavcev v bližini. Na vrtu<br />
Ipavčeve hiše, kjer stoji Plečnikov vodnjak, je prireditveni prostor,<br />
kjer ne manjka prireditev, predvsem v sklopu Šentjurskega poletja.<br />
Letos je dobil novo podobo, ki je bodo še posebej veseli<br />
mladoporočenci, saj so dobili čudovito kuliso za poroke na prostem.<br />
V Zgornjem trgu vsako leto poteka največja turistična<br />
prireditev v Občini Šentjur Šentjurjevo. V kostanjevem nasadu se<br />
nahaja senzorični park za otroke, ki s svojo naravno kuliso nudi<br />
posebno prireditveno doživetje, ki v poletnih mesecih zaživi z edinstveno<br />
kulturno-gostinsko ponudbo Pri kulturni pip’ci.<br />
Obiščite nas in spoznajte bogastvo zgodovine in kulturni<br />
utrip trga, ki s ponosom nosi ime enega najlepših trških<br />
jeder v naši domovini.<br />
TIC Šentjur<br />
tic@turizem-sentjur.com<br />
www.turizem-sentjur.com<br />
03 749 25 23, 041 660 091
KOLEDAR DOGODKOV<br />
Ime dogodka Datum Kraj Kontakt Organizator<br />
Prikaz starih kmečkih opravil na Gori<br />
pri sv. Miklavžu<br />
12.10.2019 - 13.10.2019 Laze v Tuhinju 041 223 631 Turistično društvo Gora Sv. Miklavž<br />
20. kostanjev praznik v Rodiku 13.10.2019 "Kozina" 041 361 785 Turistično društvo Rodik<br />
Pod vaško lipo 13.10.2019 Bodonci 02 545 96 70<br />
GO-KART 14.5.2019 - 15.10.2019 Šempeter pri Gorici 041 308 138<br />
Sadje in vino 18.10.2019 - 20.10.2019 Malečnik 041 981 776<br />
18.tradicionalni pohod po sromeljski<br />
pešpoti – Pot vina in sonca<br />
Zveza kulturnih in turističnih društev občine<br />
Puconci<br />
Športno, kulturno, turistično, kmetijsko,<br />
umetniško društvo GAS Vrtejba<br />
Turistično društvo Šempeter Malečnik<br />
Ruperče<br />
19.10.2019 "Sromlje" 07 477 80 21 Turistično društvo Sromlje<br />
23. praznik kostanja 19.10.2019 - 20.10.2019 Šempas 031 571 960 Kulturno turistično društvo Vitovlje<br />
Vinski festival Mlada portugalka 19.10.2019 Metlika 07 363 70 00 Vinska klet KZ Metlika<br />
Dobrodošli pri nas – XI. Bučijada –<br />
Likof<br />
20.10.2019 Ilirska Bistrica 031 641311<br />
Praznovanje izolske legende 20.10.2019 Izola 05 640 10 50 TIC Izola<br />
Kulturno etnološko turistično športno<br />
društvo Alojz Mihelčič Harije<br />
Velenje, mesto cvetja 22.10.2019 - 23.10.2019 Velenje 041 424 122 Turistično društvo Velenje<br />
Noč čarovnic v Kranju 25. 10. 2019 - 31. 10. 2019 Kranj 04 238 04 54 TIC Kranj<br />
Okusi Radol'ce 25.102019 - 01.12.2019 Radovljica 040 460 675 TIC Radovljica<br />
22. pohod po sledeh soške fronte 27.10.2019 Komen 031 670 760 Turistično društvo Brest<br />
Dobova se predstavi 30.10.2019 Dobova 040 648 949 Turistično društvo Dobova<br />
Noč čarovnic na Blejskem gradu 31.10.2019 Bled 04 574 11 22 TIC Bled<br />
Jesenski strašni B.O. FEjST 31.10.2019 Bohinjska Bistrica 04 574 60 10 Turistično društvo Bohinj<br />
50. Zlata vrtnica in metla 2019 07.11.2019 Celje 041 742 926 Turistično in kulturno društvo Celje<br />
Martinovanje v Ormožu 08. 11. 2019 - 11. 11. 2019 Ormož 051 63 43 11 TIC Ormož<br />
9. Martinov pohod »od kleti do kleti« 08.11.2019 – 09.11.2019 Lendava 040 250 636 Turistično društvo Dolina<br />
Vinska pot v Rovih pod starim<br />
Kranjem<br />
08. 11. 2019 - 16. 11. 2019 Kranj 04 238 04 54 TIC Kranj<br />
Martinovanje v Kamnici 09.11.2019 - 10.11.2019 Kamnica 031 722 512 Turistično društvo Kamnica<br />
Martinovo rajžanje od kleti do kleti 09.11.2019 – 10.11.2019 Velenje 070 474 889 Turistično društvo Šentilj pri Velenju<br />
Martinov sejem na Bizeljskem 2019 09.11.2019 Bizeljsko 051 620 168 Turistično društvo Bizeljsko<br />
Plesni festival srednjeveških plesnih<br />
skupin<br />
09.11.2019 Ljubečna 064 228 928 Kulturno umetniško društvo Galiarda Celje<br />
Razhodnja 09.11.2019 Velika Loka 031 796 378 Turistično društvo Čatež<br />
Martinovanje na PVTC odsek Limbuš<br />
09.11.2019<br />
– Vrhov dol<br />
Limbuž 041 350 893 Turistično društvo Limbuš<br />
Praznovanje jeseni in martinovanje<br />
v Beli krajini<br />
15.11.2019 - 16.11.2019 Semič 040 625 148 TIC Semič<br />
11. sejem rabljene smučarske<br />
opreme<br />
23.11.2019 - 24.11.2019 Kranjska Gora 051 352 989 Turistično društvo Kranjska Gora<br />
Paslejdn'ca 2019 24.11.2019 Podbrdo 041 601 248 Društvo Baška dediščina<br />
25. Andrejev sejem 30.11.2019 Železniki 031 876 535 Turistično društvo Železniki<br />
Več o prireditvah na www.turisticna-zveza.si, www.slovenia.info
34<br />
TZS<br />
Prvi izlet TZS za člane krovne turistične organizacije<br />
Druženje turističnih<br />
prostovoljcev v Lipici in na<br />
Sveti Gori<br />
Turistična zveza Slovenije si je z novim predsednikom Pavletom Hevko zadala za enega od ciljev tudi krepitev<br />
druženja med člani, ki sestavljajo zvezo, in spoznavanje lepih slovenskih krajev. Ta cilj je bil v programu novega<br />
predsednika naveden kot prvi, saj si želi vzpostaviti res pristno in vzajemno sodelovanje s turističnimi društvi<br />
po vsej Sloveniji, z njihovimi koordinatorji in z vsemi člani, ki zavzeto in vztrajno, predvsem pa prostovoljno<br />
že leta in leta skrbijo za turistični razvoj svojih krajev širom Slovenije. In prav to zavzetost, ki se izraža skozi<br />
ure in ure prostovoljskega dela, se bo z organizacijo takšnih izletov tudi nagradilo, ji dalo pravo vrednost in ji<br />
izkazalo globoko spoštovanje.<br />
Prvo druženje je bilo ob prazniku Marijinega Vnebovzetja, 15. avgusta,<br />
udeležila pa so se ga številna društva iz vse Slovenije, saj je bilo<br />
poskrbljeno za regijsko organizacijo prevozov – s sedmimi avtobusi, s<br />
katerimi so se na izlet zapeljali člani iz različnih delov Slovenije.<br />
Izlet je bil sestavljen iz dveh delov: dopoldanskega v Kobilarni Lipica in<br />
popoldanskega na Sveti Gori nad Solkanom.<br />
Udeleženci izleta na obisku v Lipici<br />
V Lipici<br />
V Lipici so udeležence sprejeli lokalni vodniki iz kobilarne, ki so na<br />
zanimiv in izčrpen način predstavili Lipico in konje. Pot ogleda je vodila<br />
od hlevov z žrebci in kobilami do kapele Sv. Antona Padovanskega,<br />
Kraškega muzeja kulinarike in seveda številnih zgodovinskih objektov,<br />
ki so del zibelke lipicancev. Ogled kobilarne se je končal s konjeniško<br />
predstavo v pokriti jahalnici, z ogledom nove predstave Lipiške šole<br />
klasičnega jahanja – Zgodba o Lipici, ki pripoveduje o izjemni dediščini<br />
kobilarne, belem lipicanskem konju in njegovi povezanosti z jahačem.<br />
Ogledu je sledila pogostitev na travniku, ki je bila odlična priložnost za<br />
druženje in izmenjavo izkušenj turističnih prostovoljcev.<br />
Predsednik TZS Pavle Hevka je velik ljubitelj lipicancev<br />
Konjeniška predstava v pokriti jahalnici<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
35<br />
TZS<br />
Sveta maša v veličastni baziliki na Sveti Gori<br />
Na Sveti Gori<br />
Udeleženci izleta so se iz Lipice odpeljali do Svete Gore nad Solkanom,<br />
kjer jih je pričakal pater Bogdan Knavs; pred kratkim se je vrnil v<br />
samostan kot gvardijan frančiškanskega samostana in rektor bazilike<br />
Marijinega Vnebovzetja.<br />
Sveta Gora je biser evropske Povezovalne poti treh romarskih svetišč,<br />
saj jo krasijo veličastna bazilika, frančiškanski samostan, romarski dom<br />
in duhovno-izobraževalno središče Tau, obenem pa je izjemna<br />
razgledna točka nad dolino Soče.<br />
Popoldanska sveta maša v Baziliki je bila namenjena še zlasti<br />
udeležencem izleta, ki so cerkev tudi dodobra napolnili.<br />
Po sveti maši sta udeležence nagovorila pater Bogdan Knavs in<br />
predsednik Turistične zveze Slovenije Pavle Hevka. Pater Bogdan je<br />
poudaril še zlasti duhovno plat izletov v Marijina svetišča in to, da »nas<br />
Marija spodbuja, da si med sabo pomagamo, da smo med seboj<br />
tovariši v tistem najbolj svetem delu te besede, da si drug drugemu<br />
pomagamo prevzemati del bremena.«<br />
Pavle Hevka je v nagovoru po sveti maši med drugim dejal,<br />
da je izjemno ponosen na delo turističnih društev in zvez.<br />
Pavle Hevka je dejal, da je izjemno ponosen na delo turističnih društev<br />
in zvez, »saj odločilno prispevate k razvoju in razcvetu turizma v<br />
Sloveniji. Pa ne samo turizma – prispevate tudi k ohranjanju narave,<br />
obujanju in ohranjanju kulturne dediščine, prenosu znanj med<br />
generacijami, skrbite, da manjša mesta in vasice ostanejo živi, in<br />
popestrite življenje prebivalcev ter še veliko več. V vse to pa vlagate<br />
svoj prosti čas, znanje, dobro voljo in turizmu odpirate srca. Ob prazniku<br />
vam želim, da se duhovno okrepite, bratsko povežete, medsebojno<br />
spoznate in skupaj okrepite tisto narodno zavest, ki vas kljub vsem<br />
razlikam povezuje in vabi k požrtvovalnemu delu za iskanje skupnega<br />
dobrega za vas ter za vaše otroke in vnuke. Upam, da bomo lahko vsi<br />
skupaj uživali v takem prijetnem druženju vsako leto in si izmenjali<br />
svoje izkušnje, znanje in zanimivosti.«<br />
Besedilo in foto: Iztok Pipan<br />
Izlet je bil odlična priložnost za druženje in izmenjavo<br />
izkušenj turističnih prostovoljcev.<br />
Pater Bogdan Knavs<br />
Zaradi velikega angažiranja predsednika TZS pri pridobivanju<br />
sponzorjev je bila participacija udeležencev na izletu manjša od<br />
tretjine polne cene izleta, kar tudi kaže na to, da novi predsednik<br />
zveze resno in uspešno izvaja svoje zastavljene cilje.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
36<br />
TZS<br />
Mladi na sklepnem tekmovanju v Novem mestu<br />
Mladi turistični vodnik – šesto leto zapored<br />
Izjemne predstavitve v<br />
Novem mestu<br />
Turistična Zveza Slovenije (TZS) že vrsto let pripravlja natečaj in tekmovanje Mladi turistični vodnik, s katerim<br />
želi mlade navdušiti, naučiti, pripraviti in spodbuditi k opravljanju tega poklica. Letos je bilo tekmovanje šesto<br />
leto zapored, njegov sklepni del pa je bil v začetku oktobra v Novem mestu.<br />
Tekmovanje je namenjeno mladim do 29. leta starosti in je<br />
sestavljeno iz treh delov. Kandidati morajo najprej pripraviti<br />
seminarsko nalogo o poljubno izbranem kraju, ki mora vključevati<br />
vse vidike dela turističnega vodnika pred začetkom vodenja. V<br />
drugem delu tekmovanja dobijo vnaprej izbrani kraj, ki ga morajo<br />
raziskati in pripraviti načrt vodenja po njem. Sklepni del pa je tudi<br />
vodenje po tem kraju.<br />
Letos so mladi vodili po Novem mestu. Že pred vodenjem so dobili<br />
smernice za vsebine na različnih odsekih, tako da so se lahko nanj<br />
temeljito pripravili. Odseke, na katerih so vodili, pa so izžrebali.<br />
Najboljša trojica<br />
Vodenje na prvem odseku je začela letošnja tretjeuvrščenka in s tem<br />
dobitnica bronaste značke za mladega turističnega vodnika Klara<br />
Veronika Leonard. Kandidatka je strokovno komisijo prepričala s<br />
svojim nastopom: takoj je – ob odličnem uvodu – prevzela skupino,<br />
z njo vzpostavila stik in ga ves čas uspešno ohranjala; njen nastop je<br />
bil samozavesten in na vodenje je bila dobro pripravljena. Poleg<br />
značke je kandidatka dobila tudi bon za udeležbo na tečaju za<br />
turističnega vodnika Turistično gostinske zbornice Slovenije (TGZS).<br />
Z dobro opravljeno nalogo si je prislužila tudi hospitacijo na izletu v<br />
okviru agencije CMT.<br />
Na drugo mesto (srebrna značka) se je uvrstila Maša Grmovšek, ki je<br />
poleg odličnega nastopa v svoje vodenje vključila tudi elemente<br />
trajnostnega razvoja – lokalna priporočila, pa tudi na splošno je<br />
informacije podajala zanimivo in prepričljivo. Maša si je prislužila<br />
udeležbo na tečaju za turističnega vodnika v okviru TGZS in<br />
hospitacijo v okviru agencije CMT.<br />
Prvo mesto in s tem zlato značko Mladi turistični vodnik 2019 pa si je<br />
prislužil Job Stopar, ki je s svojo predstavitvijo navdušil tako komisijo<br />
kot tudi druge udeležence tekmovanja. Prejel je nagrado TGZS:<br />
udeležbo na tečaju za turističnega vodnika in prvo opravljanje izpita,<br />
s tem pa možnost nadgraditi svoje znanje tudi s pridobitvijo uradne<br />
licence za turističnega vodnika.<br />
Letos tudi četrto mesto<br />
Na letošnjem tekmovanju smo imeli priložnost slišati kar nekaj<br />
odličnih predstavitev in splošen vtis tekmovanja je bil, da so<br />
kandidati svojo udeležbo na njem vzeli resno in se temu primerno<br />
nanj tudi pripravili. Odločitev o nagrajencih je bila zahtevna, saj so<br />
bili nekateri kandidati precej izenačeni. Zato smo letos podelili tudi<br />
nagrado za četrto mesto – Alenu Golobiču. Njegova predstavitev je<br />
bila izjemno aktualna in zanimiva, obenem pa lepo povezana s<br />
preteklostjo. Alen si je tako prislužil nagrado agencije CMT za<br />
hospitacijo na njenem izletu.<br />
Turistični vodnik je v destinaciji pogosto edini stik obiskovalcev z<br />
lokalno kulturo. Veseli me, ko opazujem mlade – bodoče turistične<br />
vodnike, ki bodo temu izjemno pomembnemu poklicu v ponos.<br />
Tina Hudnik, turistična vodnica in članica strokovne komisije<br />
Nagrajenci (od leve prosti desni): Job Stopar (zlata značka),<br />
Klara Veronika Leonard (bronasta značka), Maša Grmovšek<br />
(srebrna značka) in Alen Golobič (četrto mesto)<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
Foto: Darko Korošec<br />
37<br />
TZS<br />
Turistični spominek mojega kraja – Slovenske Bistrice<br />
Darilo rojenice: »Bodi vesel,<br />
zdrav, dober ...«<br />
V okviru mednarodnega festivala Več znanja za več turizma smo na Srednji šoli Slovenska Bistrica s skupino<br />
dijakov in z mentoricama v šolskem letu 2018/2019 pripravili raziskovalno nalogo na temo Turistični spominek<br />
mojega kraja. Oprli smo se na ljudske zgodbe in zgodbe pisatelja Jožeta Tomažiča, ki opisujejo vile rojenice<br />
na Bistriškem Pohorju. Hkrati smo nadaljevali sodelovanje v čezmejnem projektu Živa coprnija, ki ga podpira<br />
Evropski sklad za regionalni razvoj Interreg Slovenija – Hrvaška.<br />
Na predlog vodilnega partnerja v projektu, Razvojno-informacijskega<br />
centra Slovenska Bistrica, smo se odločili v raziskovalni nalogi in pri<br />
oblikovanju turističnega spominka opreti se na bajeslovni lik rojenice,<br />
saj je bil v okviru projekta Živa coprnija poleg hrvaškega kresnika<br />
izbran za vodilni lik slovenskega oziroma pohorskega dela projekta.<br />
Pri oblikovanju izdelkov smo se ob povezavi s slovstveno folkloro iz<br />
našega okolja zavedali tudi potreb različnih turistov, ki prihajajo v naš<br />
kraj oziroma v kraje po poteh Žive coprnije. Tako smo izdelali<br />
Foto: Vesna Sever<br />
turistične spominke, povezane z rojenico in njenimi zgodbami. Pri<br />
oblikovanju smo uporabili naravne materiale iz našega okolja, ki smo<br />
jih »nadciklirali«, in takšne, ki so značilni za našo lokalno industrijo.<br />
Na javnem natečaju za izbor spominka Žive coprnije v okviru<br />
čezmejnega projekta Interreg je bil eden naših spominkov – obesek<br />
za ključe – tudi izbran za turistični spominek našega kraja.<br />
Obesek, poimenovan Darilo rojenice, je spominek, ki se navezuje na<br />
bajeslovje Pohorja. Sestavljata ga naplavljen les potoka Bistrica, v<br />
skalah nad njim naj bi po izročilu rojenice živele, ter klobčič vrvi –<br />
atribut rojenic, ki je »nit življenja«. Obesek je izdelan v beli in rdeči<br />
barvi, ki ponazarjata rojstvo in zrelo obdobje človekovega življenja.<br />
Predkrščansko mitološko izročilo smo nadgradili s sporočili, vžganimi<br />
v les. Ta prinašajo v življenje posameznika dobre želje, blagoslove<br />
oziroma vrednote.<br />
Z obeskom za ključe sporočamo: »Bodi vesel, zdrav, dober, spoštovan,<br />
ljubljen … vse življenje.« Obesek za ključe je izdelan z napisi in<br />
razlago v treh jezikih: v slovenščini, angleščini in hrvaščini.<br />
S spominkom želimo širiti vrednote. Naš spominek je že izdelan v<br />
večjih količinah za udeležence čezmejnega projekta, od konca<br />
projekta naprej (novembra 2019) pa ga bo mogoče kupiti tudi v<br />
lokalnem TIC. Izdelovali ga bomo v sodelovanju z VDC POLŽ iz<br />
Slovenske Bistrice in tako ponudili delo socialno ranljivi skupini.<br />
Vesna Sever in Simona Luetić, mentorici raziskovalne naloge<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
38<br />
TZS<br />
Sprevod po Zagorju v počastitev praznika rudarjev<br />
Rudarsko muzejsko in etnološko društvo (RMED) Srečno Zagorje<br />
Spoštujmo in ohranjajmo<br />
rudarsko dediščino<br />
Zagorje je mesto v osrčju Slovenije, kjer je razvoj 250 let krojilo kopanje premoga. Kdo ve, kako bi se razvijali<br />
kraji ob reki Savi, če v 17. stoletju, za časa Janeza Vajkarda Valvazorja, ne bi tukaj odkrili premoga, ki so mu<br />
takrat rekli premogova ali zmajeva kri in ki so ga uporabljali kot zdravilo za živino. Kmalu so odkrili tudi<br />
njegovo energetsko vrednost in začeli razmišljati o njeni uporabnosti ... Tako so v 250 letih v podzemlju<br />
Zagorja (premog so pridobivali v jamah Šemnik, Podstrana, Orlek, Kisovec, Loke, Kotredež in Dole) izkopali<br />
približno 580 kilometrov rudniških rovov in okoli 36 milijonov ton rjavega premoga.<br />
Leta 1755 so izdali prvo dovoljenje za pridobivanje premoga v Zagorju<br />
Francu Rakovcu – baronu Raigersfeldtu. Z njim je baron začel lomiti<br />
premog na območju hriba Pešenk pri Zagorju. Do konca 18. stoletja se<br />
je pridobivanje premoga na tem območju zelo počasi, a vztrajno<br />
razvijalo. Pravi zagon je rudarjenju v Zagorju dala gradnja železnice<br />
Dunaj–Trst, ki je leta 1849 Zasavje povezala s Celjem in z Ljubljano.<br />
Železnica je bila tudi največji kupec premoga – do gradnje<br />
termoelektrarn v Sloveniji.<br />
Premog je 250 let privabljal na območje Zagorja ljudi od blizu in daleč,<br />
ljudi, ki jim ni bilo težko poprijeti za delo, ljudi, ki so imeli pridne roke<br />
in pogum ter veliko srce, ljudi, ki so s svojo požrtvovalnostjo in<br />
spoštovanjem do sočloveka premikali gore, in ne nazadnje ljudi, ki so<br />
kljub trdemu delu vedno našli razlog za veselje. V Zagorju skoraj ni<br />
družine, ki ne bi imela prednikov rudarjev.<br />
Rudarska tradicija se je končala leta 1996, ko so rudarji zadnji petek v<br />
juliju v jami Kotredež izkopali zadnje tone rjavega premoga za<br />
Toplarno Ljubljana. To je bil žalosten dan zanje ... Toda: »Vsega je enkrat<br />
konec,« so dejali in se lotili zapiranja jam; 24. decembra leta 2004, po<br />
dobrih devetih letih in več 10.000 kubičnih metrih vgrajenega<br />
zasipnega materiala, je bil vhod v rudarsko podzemlje zagorskih jam<br />
dokončno zaprt.<br />
Ustanovitev RMED Srečno Zagorje<br />
Odtlej je med rudarji tlela zamisel, da je treba v Zagorju ustanoviti<br />
društvo, ki bo skrbelo za ohranjanje rudarske dediščine, pa tudi za<br />
bogatitev in promocijo rudarskega muzeja. Rudarska četa in<br />
ustanovitelji, ki nam je bilo mar za vse to, smo združili moči in 17.<br />
oktobra leta 2013 ustanovili RMED Srečno Zagorje. Med<br />
najzaslužnejšimi ustanovitelji društva so bili Franc Mlinar, Metod<br />
Malovrh, Marijan Manfredo, Roman Perklič in Franci Brinovec.<br />
Ker smo imeli jasne cilje in močno strokovno ekipo starejših kolegov,<br />
smo že na ustanovnem zboru društva sprejeli bogat letni program<br />
dela. Takratni izvršilni odbor s predsednikom Borutom Fliskom je že v<br />
prvem letu delovanja društva pripravil vrsto prireditev, katerih osnovni<br />
namen je bil in ostaja ohranjanje rudarskih običajev in dediščine, tudi<br />
v želji, da bi z njimi seznanjali mlajše generacije.<br />
Prireditve, ki obujajo rudarsko tradicijo<br />
RMED Srečno Zagorje pripravi (ob finančni podpori Občine Zagorje<br />
ob Savi) vsako leto vsaj štiri tradicionalne prireditve, ki so čedalje bolj<br />
prepoznavne in obiskane. Med njimi je, denimo, julijska prireditev ob<br />
prazniku slovenskih rudarjev s skokom čez kožo v častni rudarski stan<br />
pred zdajšnjim Rudarskim muzejem Zagorje. Ta je obnovljen, člani<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
RMED Srečno Zagorje pa smo s svojim strokovnim znanjem<br />
prostovoljno sodelovali pri postavitvi vsebine zunanjega dela muzeja,<br />
geološke muzejske zbirke in jamskega dela muzeja.<br />
Druga tradicionalna prireditev je v začetku decembra, na dan svete<br />
Barbare, ko se s tradicionalnim sprevodom čete uniformiranih rudarjev<br />
po Zagorju, kulturnim programom in druženjem ob kipu svete<br />
Barbare v Kulturnem centru Delavski dom Zagorje spomnimo na<br />
praznik rudarjev in na njihovo zavetnico sveto Barbaro, ki so si jo<br />
rudarji in tudi drugi poklici pri zelo zahtevnem in nevarnem delu<br />
izbrali kot zaščitnico, v pomoč in uteho.<br />
39<br />
TZS<br />
Medgeneracijsko sodelovanje<br />
Da svet stoji na mladih, se zavedamo tudi v našem društvu, zato vsako<br />
leto pripravimo natečaj za ustvarjalno delavnico na temo rudarstva. V<br />
šestih letih, odkar jih pripravljamo, so mladi ustvarili več kot 740<br />
likovnih in literarnih stvaritev – na temo rudarske kulinarike, rudarskih<br />
simbolov, rudarske opreme, škrata Perkmandeljca, zgodb, ki jih<br />
pripovedujejo rudarji ...<br />
Lani smo aktivni člani društva sodelovali tudi s predstavitvijo rudarjenja<br />
in skoka čez kožo na srečanju z otroki iz vrtca pri projektu »Kjer<br />
preteklost sreča prihodnost« ter predstavili delovanje društva in<br />
rudarjenja v Zagorju v osnovnih šolah v Litiji in Zagorju.<br />
Sodelujemo tudi z domovi za ostarele in popestrimo dogajanje v njih<br />
s kulturnim programom na temo rudarstva.<br />
Rudarska pohodna in učna pot<br />
Uresničili smo zamisel, da bi nepremične ostaline 250-letnega rudarjenja<br />
zagorskih knapov povezali v Rudarsko pohodno in učno pot, ki smo jo<br />
tudi opremili z informacijskimi tablami. Po približno deset kilometrov<br />
dolgi in razgibani poti z začetkom v rekreacijskem parku Evropark in<br />
koncem pri Rudarskem muzeju Zagorje smo se letos v organizirani<br />
pohodniški skupini sprehodili že četrtič. Pohod po njej je vsako leto<br />
vključen tudi v program prireditev ob občinskem prazniku, predvidoma<br />
drugo soboto v septembru. Za posamezne napovedane skupine pa<br />
pripravimo pohod tudi v drugih dneh – poleg tega lahko popestrimo<br />
druge dogodke s knapovskimi recitali, uprizorimo skok čez kožo,<br />
organiziramo nastop pevske skupine Knapovske punce ...<br />
V društvu skrbimo tudi za še ohranjene rudarske spomenike na območju<br />
občine Zagorje; vsako leto jih očistimo v okviru spomladanske čistilne<br />
akcije.<br />
Skok čez kožo v častni rudarski stan<br />
Letos smo v opuščenem skladišču goriv in maziv rudnika pripravili<br />
prvo podzemno razstavo rudarskih svetilk in opreme. Razstavne<br />
eksponate je prispeval zbiratelj Boris Jevšnik iz Kostanjevice na Krki.<br />
Uspešen turizem na podlagi preteklosti<br />
Prepričani smo, da se turizem v Zagorju lahko razvija še zlasti na<br />
temeljih preteklosti – in rudarjenje je nepogrešljivo povezano z njo,<br />
obenem pa še vedno živo. Prizadevali si bomo, da bo tako tudi v<br />
prihodnje, saj je ohranjanje dediščine, ki je pustilo pri nas tako velik<br />
pečat, obenem pa je je v svetu čedalje manj, izjemno pomembno.<br />
Čeprav se je v petnajstih letih po zaprtju zadnje jame v občini Zagorje<br />
naše mesto že zelo spremenilo, saj »donfarca ne vozi več kuolma na<br />
štacjon«, kot poje Vlado Poredoš, lahko še vedno na vsakem koraku<br />
opaziš, da je imelo rudarstvo tukaj stoletja poglavitno vlogo, saj je<br />
pozdrav: »Srečno!« slišati na vsakem koraku. Naj poudarimo, da ima ta<br />
pozdrav med rudarji globlji pomen – izraža namreč vrline rudarjev:<br />
resničnost, enotnost, človečnost, načelnost in odločnost.<br />
Rudarsko muzejsko in etnološko društvo Srečno Zagorje letos praznuje<br />
šesto leto delovanja. Njegovo članstvo se iz leta v leto povečuje. Zdaj<br />
šteje že več kot 220 članov. A niso leta obstoja društva tista, ki štejejo.<br />
Šteje, koliko se je zgodilo v njih. In zgodilo se je res veliko.<br />
Več: www.rmed-srecno.si, rmed.srecno@gmail.com<br />
Maja Malovrh Repovž<br />
Foto: arhiv RMED Srečno Zagorje<br />
Letošnji pohod po rudarski učni poti<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
40<br />
Turizem smo ljudje<br />
Foto: Mateja Gruden<br />
Zorka Požar v pisarni TD Mengeš<br />
Zorka Požar, Turistično društvo Mengeš<br />
Delo, ki ga opravljaš z dušo<br />
in iz veselja<br />
Zorka Požar je predsednica Turističnega društva Mengeš že tretji mandat, članica društva pa je že okoli<br />
petindvajset let. Pravi, da to ni delo za vsakogar: »Za to sta potrebna volja in veselje do prostovoljstva.« Sama<br />
ju premore veliko, pravi, da mirovanje ni zanjo, poleg tega rada dela z ljudmi. Od nekdaj je vpeta v društveno<br />
življenje, tesno sodeluje tudi s Kulturnim društvom Mihaelov sejem in KD Mengeška godba, sicer pa TD, ki bo<br />
prihodnje leto praznovalo šestdesetletnico, na splošno odlično sodeluje z drugimi društvi v občini in Občino<br />
Mengeš. Sodelovanje je nujno, poudarja sogovornica; včasih ni najlaže, pogledi se utegnejo razhajati, a nihče<br />
ni vseved, treba je prisluhniti tudi drugim, se nasmehne.<br />
TD Mengeš, ki ima nekaj več kot sto članov (aktivnih je sicer blizu<br />
deset), še zlasti predstavlja občino in kraj na sejmih v Sloveniji in tujini<br />
ter skrbi za urejeno okolje. Tesno sodeluje z matično osnovno šolo: na<br />
različnih delavnicah seznanja osnovnošolce s turizmom. Pripravlja<br />
kulturno-etnološko prireditev »Mengeš iz preteklosti v sedanjost in<br />
za prihodnost«; letos je bila avgusta in na temo planin. »Vselej<br />
povabimo medse kakšnega zanimivega gosta; letos je prišel Tone<br />
Škarja, znani slovenski alpinist, himalajec. Lani pa je bila tema<br />
dogodka glasba – Mengeš je navsezadnje kraj, kjer je glasba doma.<br />
Mengeška godba, iz katere je izšlo veliko znanih slovenskih<br />
glasbenikov, letos tudi praznuje 135 let,« pripoveduje Zorka Požar. (V<br />
znamenju velike obletnice je bila tudi letošnja tradicionalna prireditev<br />
Sejem v Mengšu oziroma Mihaelov sejem, ki je bil konec septembra.)<br />
Nekoč je imela skorajda vsaka hiša vsaj po enega godbenika, Mengeš<br />
pa je znan tudi po izdelovanju glasbil. Takoj po drugi svetovni vojni<br />
so tod odprli tovarno glasbil Melodija, zdaj pa tradicijo izdelovanja<br />
inštrumentov nadaljuje Melodija Glasbila. Glasba tod še vedno<br />
povezuje ljudi, pripoveduje sogovornica.<br />
Ker smo že omenili planine, naj ob tem zapišemo še to, da se Zorki<br />
Požar ob omembi slovenskih gora zaiskrijo oči. Nekdaj je veliko<br />
zahajala vanje, še zlasti Julijske Alpe so ji ljube. Zahtevne in daljše hoje<br />
ne zmore več, a ko pogovor nanese na poti in vrhove v naših Alpah,<br />
se spomini usujejo kot poletni dež. Veliko jih je, saj so bile gore<br />
pomemben del njenega življenja.<br />
Od pohodništva do zanimive kulturne dediščine<br />
Iz Mengša se odpira lep pogled nanje, sicer pa so po Mengeškem<br />
polju, Gobavici in okoliškem hribovju speljane številne pohodniške<br />
poti. Z vznožja Gobavice je, denimo, slabe pol ure do Mengeške koče,<br />
od koder je mogoče nadaljevati pot po grebenu na Dobeno in naprej<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
do razglednega stolpa na Rašici, priljubljenem pohodniškem cilju na<br />
robu Ljubljane. V mengeški občini so tudi številne kolesarske poti,<br />
turistično pa so zanimivi tudi župnijska cerkev sv. Mihaela v Mengšu<br />
z gotskim prezbiterijem iz 15. stoletja z znamenitimi freskami Janeza<br />
Ljubljanskega in krstilnico ter spovednico, ki sta delo slovitega<br />
arhitekta Jožeta Plečnika; grad Jablje v Loki pri Mengšu, ki so ga<br />
postavili grofje Lambergi in ki premore dragoceno arhitekturo in<br />
freske s posvetnimi prizori Franca Jelovška; tod sta tudi Staretov in<br />
Ravbarjev grad; območje je znano po čebelarstvu (ima čebelarsko<br />
Predstavitev TD Mengeš v avstrijskem Beljaku<br />
Foto: arhiv TD Mengeš<br />
društvo, ki povezuje čebelarje iz Mengša in okolice) ... Obujajo tudi<br />
tradicionalno kulinariko: najbolj znani jedi sta Trdinova jed Mengeški<br />
»bizgec« (enolončnica iz časa pisatelja Janeza Trdine, ki je bil rojen v<br />
Mengšu) in »hvancat«, flancatu podobno ocvrto pecivo. Med jedmi,<br />
ki jih Mengšani štejejo za »svoje«, pa so še ocvirkovka, koline, jedi iz<br />
ajdove kaše, rajželjc ...<br />
Čedalje manj navdušenja za delo v društvih<br />
Zorki Požar se mandat predsednice TD Mengeš izteče prihodnje leto.<br />
Upa, da bo vajeti društva prevzel kdo mlajši, čeprav jih ni prav lahko<br />
pritegniti v društvene vrste, obžaluje. »A saj jih razumem – imajo<br />
službe, družine, časi so se spremenili ...« Društva se ji zdijo pomembna,<br />
še zlasti za manjše kraje, a čedalje teže je navdušiti ljudi za delo v njih,<br />
ugotavlja. Številni prebivalci Mengša v njem živijo, a delajo drugje,<br />
zato je kraj že v precejšnji meri spalno naselje, poleg tega je način<br />
življenja povsem drugačen, kot je bil pred desetletji, razmišlja. »Takrat<br />
so bila društva resnično pomemben ustvarjalec dogajanja v kraju.«<br />
Meni, da delo društev ni dovolj cenjeno, saj ga številni ljudje niti ne<br />
poznajo, ne vedo, koliko truda je vloženega vanj. Boji se, da bo<br />
pripravljenosti zanj še naprej čedalje manj. »To je res delo, ki ga<br />
opravljaš z dušo, zato, ker s tem pomagaš občini, kraju. Zakaj ne bi, če<br />
lahko – zato, da bo življenje prijetnejše.«<br />
Mateja Gruden<br />
41<br />
Turizem smo ljudje<br />
Andrej Kamerički: »Hvala za<br />
pol stoletja zaupanja«<br />
Minilo je pol stoletja, odkar je Andreja Kameričkega želja po samostojni poslovni poti napotila na Pohorje. Kot<br />
gostinec in oskrbnik je začel na Glažuti, se po dveh letih odpravil na Roglo in od podjetja Unior Zreče prevzel<br />
planinsko kočo Rogla. »Takrat je za vse Pohorje še veljalo, da so tam samo medvedi in pridni gozdarji. Ni bilo<br />
lahko, ampak kot mlad pob, poln zagona, sem jasno vedel, kaj je moj cilj,« pravi Andrej Kamerički.<br />
Po sedmih letih bivanja v planinski koči Rogla se mu je ponudila<br />
priložnost, da se vrne na Glažuto in jo prevzame kot upravnik. »Bil sem<br />
prvi samostojni podjetnik na Pohorju. Glažuta je bila moja več kot<br />
devetnajst let in je postala srce Mariborskega in Ruškega Pohorja,«<br />
pripoveduje Andrej Kamerički.<br />
Na Glažuti so bili na zimskih ali poletnih počitnicah otroci iz številnih<br />
vrtcev in osnovnih šol iz vse Slovenije, veliko vzgojiteljev, učiteljev,<br />
ljubiteljev smučanja in planinarjenja. »Takrat so bile še prave zime,<br />
tudi s pet metrov snežne podlage.«<br />
Zaradi denacionalizacije Glažute je po dobrih devetnajstih letih<br />
poiskal nov izziv: leta 1997 se je odločil za nakup nekdanjega<br />
Pajkovega doma, ki ga je preimenoval v Andrejev dom - Pajk. Avgusta<br />
je omenjeni dom zapustil – »je naprodaj«. Hudomušno pravi, da ni<br />
več mladenič, da je prišel čas za upokojitev.<br />
Veliko ima spominov, tudi na čase, ko sta z Marjanom Osoletom,<br />
direktorjem Uniorja Zreče, organizirala prvi tek na smučeh na Rogli,<br />
pa prvo rekreativno smučanje za zvezo slepih in slabovidnih. In kako<br />
se je v letih 1974 in 1975 učil veščin kuhanja v Parizu ... »Vsak dan sem<br />
bil v drugi pariški restavraciji,« se spominja Andrej Kamerički.<br />
Avgusta se je iz Andrejevega doma selil v Podčetrtek, »kupil sem hišo<br />
z njivo na samem, rad imam samoto, kjer bova s partnerko Vilmo<br />
zagotovo zelo uživala.« Ob slovesu je še dodal: »Hvala za petdeset let<br />
zaupanja vsem gostom, ki so bili pri meni na Glažuti, Rogli ali v<br />
Andrejevem domu.«<br />
Besedilo in foto: Duša Podbevšek - Bedrač<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
42<br />
Potepanja<br />
Foto: Boris Klavžar/www.slovenia.info<br />
Podčetrtek že desetletja živi za turizem<br />
Podčetrtek – Evropska destinacija odličnosti 2019<br />
Modro oko zelenega<br />
Obsotelja<br />
Podčetrtek je letos naposled pristal na turističnem prestolu odličnosti. Evropska komisija je za letošnjo krovno<br />
temo izbora Evropskih destinacij odličnosti (EDEN) izbrala turizem dobrega počutja, strokovno komisijo<br />
pod vodstvom Janeza Bogataja pa je med fina<strong>list</strong>kama izbora (Dolenjska in Podčetrtek) najbolj prepričala<br />
destinacija Podčetrtek.<br />
Obsotelje kot nežno zgubana pokrajina prijaznih gričev, z<br />
umetelno čipko gorc in cerkvami, ki kot diamanti v bogatem<br />
plašču narave odsevajo utrip zgodovine in kulture nekega časa,<br />
med Bočem in Bohorjem, ob meji s Hrvaško, kjer je vulkansko<br />
bobnenje v davnini zapustilo bogato dediščino skrito globoko v<br />
zemlji, podarja počitek od stresa in ponuja paradiž za telo in dušo.<br />
Sredi tega bogatega zelenja občina Podčetrtek že kar nekaj<br />
desetletij živi za turizem, kraj sam pa, ob vznožju Rudnice in na<br />
desnem bregu Sotle, mejne reke s Hrvaško, že dolgo, ko so po<br />
Sloveniji šele začele brsteti turistične zgodbe, ohranja turistični<br />
briljant. Podčetrtek je že desetletja zaokrožena celota doživetij,<br />
čemur zdaj pravimo destinacija. Bila je prva v Sloveniji! Takrat smo<br />
temu kraju s čudežno, zdravilno vodo rekli Atomske Toplice in<br />
vedelo se je, da je kraj, kjer »Pesem ptic ni preglasil še nihče!«<br />
(eden takratnih sloganov), tisti slovenski kraj dobrega počutja,<br />
kjer v vodi najdeš izgubljeni fizični elan – zdravje, kjer te doživetja<br />
narave, kulinarike, dediščine in turistične zgodbe napolnijo z<br />
veseljem in zazibljejo v duševni mir, in kjer so ljudje, ki so se še<br />
znali smejati z očmi in s svojo srčno predanostjo in pojočo<br />
govorico, podarjali radost.<br />
Toplice so se zaradi modnih muh in strahu pred marketinškim<br />
znanjem morale preimenovati v Terme Olimia, imenovane po<br />
kraju Olimje, enem od krajev občine Podčetrtek, ob vznožju<br />
Kozjanskega hribovja. Pravzaprav škoda, kajti pridevnik atomski<br />
ne prihaja zgolj iz jedrske fizike in se ne nanaša samo na zloveščost<br />
atomske bombe, temveč se nanaša na atom (iz stare grščine: a –<br />
nedeljiv in tomski – rez), kar bi z ustrezno naklonjenostjo vodi in<br />
nedeljivi celoti vseh tistih, ki so že zdavnaj vedeli, da so samo<br />
skupaj močni in najboljši, torej nedeljivi, zastavili slavospev in<br />
spomenik vodi.<br />
Razvoj destinacije Podčetrtek k odličnosti<br />
Koča čarovnica, Jelenov Greben, Haler, Amon, Minoritski samostan<br />
z eno najstarejših lekarn v Evropi, Čokoladnica in drugi so<br />
zdravilnim termam tlakovali imidž in postavili temelje, na katerih<br />
se je razvijala vodna turistična oaza Olimija in na svojo zvezdniško<br />
tiaro nenehno pripenjala nove turistične atribute. Zdaj ves kraj in<br />
občina, župan in turistični delavci, strokovno osebje hotelov in<br />
velneških oaz delajo za skupni cilj – turistično odličnost, ki ima<br />
veliko imen: Orhidelia, Termalia, Sotelia, Armonia, Aqualuna,<br />
predvsem pa, kot smo videli letos, so Terme Olimia in njihova<br />
ponudba in njihovi ljudje zadostili kriterijem kakovostne ponudbe,<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
temelječe na razvoju trajnostnega turizma, pristnih doživetij in<br />
bogate lokalne turistične ponudbe. Ter prejeli odličje!<br />
Destinacija Podčetrtek je letos stopila v mrežo Evropskih destinacij<br />
odličnosti in s tem povečala prepoznavnost, postala destinacija<br />
dobre prakse in podčrtala svojo sicer zelo dobro pot in poslanstvo.<br />
S ključno značilnostjo – zavezanostjo k socialni, kulturni in okoljski<br />
trajnosti.<br />
Uspešno povezovanje treh občin<br />
Slovenija je sicer v letošnji finale uvrstila dve destinaciji: Dolenjsko<br />
in Podčetrtek. Zmagal je Podčetrtek, tesno povezan s Termami<br />
Olimia, destinacija, ki sicer združuje tudi občino Bistrica ob Sotli in<br />
Kozje. Tako je na podelitvi prestižnega naslova v začetku<br />
septembra Boštjan Misja, direktor Turizma Podčetrtek, povedal, da<br />
je destinacija Podčetrtek primer dobre prakse uspešnega<br />
povezovanja treh občin in treh županov: Petra Misje (Podčetrtek),<br />
Milence Krajnc (Kozje) in Franja Debelaka (Bistrica ob Sotli).<br />
Različni turistični produkti, ki nagovarjajo različne segmente<br />
gostov in temeljijo na ponudbi programov zdravja in dobrega<br />
počutja v Termah Olimia, so plod zavedanja, da je treba slediti<br />
trendom in pričakovanjem gostov. Tudi zato je njihova turistična<br />
ponudba vedno znova obogatena z manjšimi ponudniki, ki<br />
zagotavljajo individualnost in personalizacijo.<br />
Destinacija Podčetrtek je tudi prva v Sloveniji, ki je na skupni seji<br />
občinskih svetov vseh treh sodelujočih občin (Podčetrtek, Kozje<br />
in Bistrica ob Sotli) sprejela Strategijo razvoja turizma za obdobje<br />
2019–2023. Njihovo vodilo je trajnostni razvoj – razvoj, ki<br />
zadovoljuje potrebe sodobnega človeka, ne da bi ogrozili<br />
možnosti prihodnjih rodov, da zadovoljijo svoje potrebe. Občina<br />
Podčetrtek pa je bila tudi med prvimi, ki so vstopili v certifikacijski<br />
sistem Zelena shema slovenskega turizma, v okviru katerega je<br />
prejela najvišje priznanje, zlati znak Slovenia Green Destination.<br />
Kaj ponujata partnerski občini Kozje in Bistrica ob<br />
Sotli?<br />
Turistične, izletniške in predvsem ekološke kmetije, vinogradniška<br />
doživetja in bogato naravno in kulturno dediščino, kot so Svete<br />
gore, trg Podsreda s prangerjem in seveda veličastni grad<br />
Podsreda sredi Kozjanskega regijskega parka, kot krono<br />
posajenega v gozdno zelenje.<br />
Kozjanski park<br />
Kozjanski park ima status biosfernega rezervata pod zaščito<br />
Unesca. Ima urejene pešpoti, kolesarske steze, informacijske<br />
table, na gradu Podsreda pa pripravlja prireditve s prikazi<br />
tradicije in sodobnega ustvarjanja. Sicer pravijo, da je grad<br />
Podsreda, ki je odprt med aprilom in oktobrom, »najbolj grajski<br />
med gradovi na Slovenskem«. Zaradi svoje bogate kulturne<br />
dejavnosti je na njem še zdaj živahno in je eden redkih kulturnih<br />
spomenikov romanske dobe, ki je v zadnjih tridesetih letih iz<br />
skoraj propadajočega stanja skozi celovito prenovo postal<br />
pomemben nosilec kulturne, promocijsko-izobraževalne,<br />
družabne in turistične ponudbe v tem delu Slovenije. V toplejših<br />
mesecih vabijo nanj različne razstave, kinopredstave in druge<br />
prireditve, med njimi tudi glasbeni seminarji, ki udeležencem<br />
omogočajo, da z vrhunskimi mentorji dosegajo izjemen glasbeni<br />
razvoj.<br />
Izjemna je osrednja, tradicionalna prireditev Kozjanskega parka<br />
z imenom Praznik kozjanskega jabolka, ki ga pripravljajo v<br />
Podsredi vsak drugi teden v oktobru (letos že 20. leto). Ta je<br />
43<br />
Potepanja<br />
Foto: M. G.<br />
Minoritski samostan z eno najstarejših lekarn v Evropi<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
44<br />
Potepanja<br />
Grad Podsreda, spomenik lokalnega pomena, je v lasti občine Kozje, medtem ko je njegov upravljavec Javni zavod Kozjanski park.<br />
odraz skupnih prizadevanj pri varovanju narave in ohranjanju<br />
kmetijske kulturne krajine na Kozjanskem, katere najbolj tipični<br />
razpoznavni krajinski element so visokodebelni travniški<br />
sadovnjaki s starimi sortami jablan.<br />
Bistrica ob Sotli<br />
V oči stopi prijazen nagovor na občinski turistični spletni strani,<br />
kjer je zapisano, da lahko popotniki, turisti in obiskovalci občine<br />
kadarkoli in vse dni v tednu od 7. do 19. ure, če potrebujejo<br />
pomoč, vodenje, informacijo ali družbo, pokličejo na telefon 031<br />
516 963.<br />
Zagotovo jim potem povedo tudi, da se morajo oglasiti v odlični<br />
gostilni Šempeter, obiskati manjši pokriti prostor za tržnico, ki je<br />
vzniknila kot posledica občinske soudeležbe pri projektu Posavska<br />
špajza, jih napotijo na ribarjenje, kolesarjenje, sprehode po vodni<br />
ali učni poti Kunšperk – Klestje, jih usmerijo na obisk kraškega<br />
izvira Davjek, pa k ribniku Trebče, kjer posebna pozornost velja<br />
kačjim pastirjem, ali pa jih povabijo na Svete gore nad Bistrico, na<br />
Marijino romarsko pot, ki kraljuje na 521 metrov visokem, z<br />
gozdom poraščenem vrhu, kjer je tradicija slovenskega bogoslužja<br />
dolga več kot dva tisoč let.<br />
Pred kratkim so v kraju odprli hostel in ga domiselno in človeku<br />
prijazno tudi opremili. Tako so rešili 132 let staro stavbo, ki so jo<br />
sprva nameravali podreti, potem pa je občina poskrbela za<br />
celovito prenovo.<br />
Renata Picej<br />
Foto: Renata Picej in JZ Kozjanski park<br />
Atrij gradu, kjer so poleti v okviru programa Glasbeno poletje<br />
na gradu Podsreda koncerti priznanih slovenskih in tujih<br />
glasbenikov.<br />
Mladinski hotel z dvajsetimi ležišči in infrastrukturo, ki omogoča<br />
različne dejavnosti, so zaupali lokalnemu mladinskemu klubu,<br />
ki skrbi, da Hostel Gabronka živi z domačini in turisti.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
45<br />
Trije predsedniki ob podpisu mirovnega sporazuma (z leve proti desni): Stanko Munda, Naša Republika Prlekija, Toni Gašperič,<br />
Svobodno belokranjsko ozemlje, in Gojmir Lešnjak Gojc, Demokratična anarhična republika Škofi<br />
Zgodovinski dogodek na Radovici pri Metliki<br />
Povezovanje treh republik: Anarhične republike Škofi, Naše republike Prlekije in Svobodnega belokranjskega<br />
ozemlja (SBO). Lani pobratenje s Prleki, letos trojni mirovni sporazum. »Zadnje besede še nismo rekli,« zatrjuje<br />
samooklicani predsednik SBO Toni Gašperič.<br />
V času, ko se svet gleda skozi topovske cevi in si države namesto<br />
humanitarne pomoči pošiljajo iz letal rušilne bombe, so predsedniki treh<br />
republik podpisali mirovni sporazum o sožitju in nenapadanju na morju, v<br />
zraku in na zemlji. To so konec septembra storili na Radovici v občini<br />
Metlika, in sicer: Stanko Munda, Naša Republika Prlekija, samooklicani<br />
dosmrtni predsednik Svobodnega belokranjskega ozemlja Toni Gašperič<br />
in najvišji predstavnik Demokratične anarhične republike Škofi Gojmir<br />
Lešnjak Gojc. Zgodovinskega dogodka se je udeležil tudi predsednik<br />
Turistične zveze Slovenije gospod Pavle Hevka, ki je v pozdravnem govoru<br />
pohvalil prostovoljce na področju turizma.<br />
Slovesnost je potekala pred dvesto petdeset let staro stavbo Osnovne šole<br />
Bistra buča, zato jo je moderiral tamkajšnji učitelj Jože Matekovič, sicer tudi<br />
restavrator, amaterski gledališki in filmski igralec, gonilna sila kulturnega<br />
dogajanja v slikoviti in lepo urejeni vasi.<br />
Svobodno belokranjsko ozemlje je bilo v popolni državniški sestavi. Iz<br />
Ljubljane je prišel konzul Jože Pečarič, z Jugorja carinik Peter Badovinac, iz<br />
Semiča minister za penjenje Gregor Simonič, iz Podzemlja Andreja Veselič,<br />
dekanka Vinske univerze SBO, ki prodaja doktorske in profesorske diplome,<br />
iz Drašičev, vinorodnega raja pod Gorjanci, se je podpisa mirovnega<br />
sporazuma udeležil doktor Orehović s Klinike za navajanje na odvisnost od<br />
olj. Seveda ne smemo pozabiti na ministra za kulturo SBO gospoda Pavleta<br />
Ravnohriba, ki mu je likovni opremljevalec SBO Branko Babič obesil okrog<br />
vratu lento, da se je vedelo in videlo, kaj je kdo.<br />
Hišni ansambel SBO Jugorski cariniki in Prleški muzikanti so zaigrali in<br />
zapeli himni svojih republik, Dolc kvintet, v katerem jih navadno poje šest,<br />
na dogodek na Radovici pa so prišli le štirje, je zapel odo metličku,<br />
protokolarnemu vinu SBO, ki vam ga bodo postregli z belimi rokavicami na<br />
rokah, v lične stekleničke pa ga polni Tone Vinopivec Dolc. Prleški muzikanti<br />
so dodali nekaj pesmi, ki ne pojejo o krompirju, temveč o vinu, slovenski<br />
narodni pijači. Da bo vse skupaj veljalo in držalo, so nazdravili z belim<br />
vinom, imenovanim bučman, se podprli s pogačami in z jagenjčkom ter<br />
odojkom z ražnja ter si obljubili, da ne bodo prekršili mirovnega sporazuma,<br />
razen takrat, ko se bodo pogovarjali, katera vina so boljša: prleška,<br />
belokranjska ali tista s Krasa.<br />
Razšli so se z zadnjo mislijo iz mirovnega sporazuma, ki se glasi: »Samo<br />
trezna glava in mir sta zagotovilo za družbeni in družabni napredek.«<br />
Nad podpisom mirovnega sporazuma sta bila zelo<br />
navdušena Andrej Kavšek, župan Občine Črnomelj, in Karel<br />
Vernik, predsednik Republiškega turističnega drobnogleda<br />
TZS, pa tudi nad poukom v osnovni šoli Bistra buča pod<br />
vodstvom učitelja Jožeta Matekoviča.<br />
Foto: Duša Podbevšek - Bedrač Foto: Rudi Vlašič<br />
Duša Podbevšek - Bedrač<br />
Zgodbe v turizmu<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
46<br />
Iz knjigarne<br />
Foto: Pixabay<br />
Kako se laže sporazumevati z različnimi ljudmi?<br />
Kako razumeti tiste, ki jih ni mogoče razumeti? Odgovor je dolg 302 strani – ali kolikor jih ima svetovna knjižna<br />
uspešnica z naslovom Obkroženi z idioti avtorja Thomasa Eriksona, ki je izšla pri založbi Učila.<br />
»Zagotovo ste že opazili, da se z nekaterimi<br />
ljudmi bolje razumete kot z drugimi. Da z<br />
nekaterimi takoj vzpostavite stik, pogovor<br />
steče sam od sebe, z drugimi pa kar ne gre. Zdi<br />
se vam, da sploh ne dojamejo, kaj jim govorite,<br />
in samo buljijo v vas, kot da ste z drugega<br />
planeta – in včasih se vam zazdi, da ste res.<br />
Tako imenovani ‘idioti’ oziroma bedaki, kreteni,<br />
butlji in še kar nekaj podobnih besed je v<br />
našem kolektivnem besednjaku, pa so<br />
najpogosteje le ljudje, ki imajo drugačen<br />
vedenjski profil in slog sporazumevanja kot mi,<br />
ugotavlja švedski vedenjski strokovnjak,<br />
predavatelj in pisec Thomas Erikson,« pravi<br />
Branka Fišer, ki je knjigo uredila.<br />
Thomas Erikson v knjigi, ki je na Švedskem<br />
takoj postala uspešnica, bila pozneje<br />
prevedena v številne jezike, po svetu pa so je<br />
prodali več kot milijon izvodov, govori o štirih<br />
vrstah vedenjskih tipov: o rdečih, ki so<br />
dominantni in gospodovalni, o rumenih, ki so<br />
družabni in optimistični, o zelenih, ki so<br />
sproščeni in prijazni, ter o modrih, ki so analitični<br />
in natančni – ter pojasnjuje, kako prepoznati<br />
vsak tip in se sporazumevati z njim.<br />
Namesto da bi bili obremenjeni s pretirano<br />
strokovnimi kategorizacijami, lahko s preprostim<br />
štiribarvnim sistemom kmalu določite, kakšen je<br />
vaš prijatelj ali sodelavec, in prilagodite svojo<br />
komunikacijo z njim, pravi Erikson. Knjiga je zato<br />
polna praktičnih informacij za sporazumevanje<br />
z ljudmi na podlagi njihove barve, vključno s<br />
prednostmi in slabostmi vseh profilov, z navodili,<br />
kako dajati pozitivne in negativne povratne<br />
informacije vsakemu, in z nasveti za<br />
najprimernejše izražanje v elektronskem<br />
sporočilu nekomu z drugačnim profilom. Knjiga<br />
Obkroženi z idioti nam zaupa preprost, vendar<br />
revolucionaren način, kako razumeti ljudi okrog<br />
sebe, z njim pa se bo spremenilo vaše<br />
sporazumevanje z vsemi, od sodelavcev do<br />
zakonca.<br />
D. P. B.<br />
Slovenska turistična revija <strong>Lipov</strong> <strong>list</strong>, nadaljevanje<br />
Turističnega vestnika, izhaja 2. teden v sodem mesecu<br />
UDK 338,34+796,5(497,12), ISSN 0352-4353<br />
Oktober 2019<br />
Izdaja:<br />
Turistična zveza Slovenije<br />
Naslov uredništva:<br />
Turistična zveza Slovenije,Miklošičeva cesta 38/VI,<br />
SI – 1000 Ljubljana, tel. 01/43 41 670, faks: 01/43 41 680,<br />
info@turisticna-zveza.si, www.turisticna-zveza.si<br />
Svet revije <strong>Lipov</strong> <strong>list</strong>:<br />
Boštjan Luštrek, Iztok Pipan, Jure Sodja, Karmen Grebenc Burger<br />
Transakcijski račun:<br />
SI56 03100-1000010639<br />
Naročilo na <strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> oddate na info@turisticna-zveza.si<br />
Celoletna naročnina je 32 evrov.<br />
Na podlagi zakona o davku na dodano vrednost se od glasila<br />
obračunava DDV po 9,5-odstotni stopnji.<br />
<strong>Lipov</strong> <strong>list</strong> - Oktober 2019
VABLJENI NA 66. GOSTINSKO<br />
TURISTIČNI ZBOR SLOVENIJE<br />
11. ̶ 13. NOVEMBER<br />
GH UNION LJUBLJANA<br />
Pridružite se nam na tekmovanjih za<br />
gostince in hotelirje ter mnogih<br />
izobraževalnih vsebinah.<br />
Na gala večeru bomo združili kulinariko<br />
vrhunskih chefov z družbeno odgovorno<br />
noto. Podrobnejši program poiščite na<br />
www.gtzslovenije.si ali nam pišite na<br />
info@tgzs.si.<br />
TEKMOVANJA<br />
NAGRADNI<br />
SKLAD<br />
DELAVNICE<br />
BREZPLAČNA<br />
PRIJAVNINA ZA ŠOLE<br />
REPUBLIKA SLOVENIJA<br />
MINISTRSTVO ZA DELO, DRUŽINO,<br />
SOCIALNE ZADEVE IN ENAKE MOŽNOSTI
DOBIMO<br />
SE NA PLAC’<br />
Kulinarično doživetje ljubljanske tržnice z zajtrkom.<br />
Začutite živahen utrip glavne ljubljanske tržnice,<br />
degustirajte sezonske izdelke lokalnih pridelovalcev in<br />
vstopite v nov dan z okusnim zajtrkom.<br />
Vsako soboto ob 9.00 pred Turističnim informacijskim<br />
centrom, Adamič-Lundrovo nabrežje 2.<br />
visitljubljana.com<br />
ŽIVAHNA. ŽIVA. #VISITLJUBLJANA