Medlemsblad nr. 3 2003
Medlemsblad nr. 3 2003
Medlemsblad nr. 3 2003
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sikkerhedslederen<br />
<strong>Medlemsblad</strong> for Sammenslutning af Sikkerhedsledere i Danmark<br />
Bestyrelsen<br />
Formand<br />
Næstformand<br />
Kasserer<br />
Bestyrelsesmedlem<br />
Bestyrelsesmedlem<br />
Områdeformænd<br />
Områdeformand<br />
Jylland Nord<br />
Områdeformand<br />
Jylland Syd<br />
Områdeformand<br />
Fyn<br />
Områdeformand<br />
Sjælland<br />
Områdeformand<br />
København<br />
Konferenceudvalget<br />
Arbejdsmiljøchef Erik Brødbæk<br />
Direktør Poul M. Schmidt<br />
Sikkerhedsleder Kay V. Johnsen<br />
Udstillingsudvalget<br />
Sikkerhedschef Arne Nielsen<br />
Redaktionsudvalget<br />
Ansvarshavende Erik Brødbæk<br />
Redaktør Jens Stokholm<br />
Journalist Lars Nielsen<br />
2 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Arbejdsmiljøchef Erik Brødbæk<br />
COOP DANMARK PERSONALE<br />
Sikkerhedsleder Kay V. Johnsen<br />
HOFFMANN A/S<br />
Direktør Poul M. Schmidt<br />
BST ÅRHUS<br />
Hjemmesideudvalget<br />
Direktør Poul M. Schmidt<br />
Sektionsleder Ole Vendelbo<br />
Vedtægtsudvalget<br />
Arbejdsmiljøchef Erik Brødbæk<br />
Miljø- og kvalitetschef Per Bech<br />
Direktør Poul M. Schmidt<br />
Sekretariat<br />
Sektionsleder Ole Vendelbo<br />
DANMARKS TEKNISKE UNIVERSITET<br />
Miljø- og kvalitetschef Per Bech<br />
KOPPERS DENMARK A/S<br />
Sikkerhedsleder Poul Chr. Jespersen<br />
ÅRHUS TEKNISKE SKOLE<br />
Sikkerhedsleder Kay V. Johnsen<br />
HOFFMANN A/S<br />
Miljø- og kvalitetschef Per Bech<br />
KOPPERS DENMNARK A/S<br />
Sikkerhedsleder Anne Bitzer<br />
LEO PHARMA<br />
Sektionsleder Ole Vendelbo<br />
DANMARKS TEKNISKE UNIVERSITET<br />
Næste nummer af Sikkerhedslederen medio november <strong>2003</strong>.<br />
43 86 34 40<br />
erik_broedbaek@fdb.dk<br />
76 20 37 77<br />
kvj@hoffmann.dk<br />
87 33 11 00<br />
pms@bstaarhus.dk<br />
45 25 11 55<br />
olv@adm.dtu.dk<br />
63 31 31 68<br />
bechp@koppers-europe.com<br />
89 42 39 44<br />
pcj@ats.dk<br />
76 20 37 77<br />
kvj@hoffmann.dk<br />
63 31 31 68<br />
bechp@koppers-europe.com<br />
44 94 58 88<br />
anne.bitzer@leo-pharma.com<br />
45 25 11 55<br />
olv@adm.dtu.dk<br />
Materiale, der ønskes optaget i bladet skal være aftalt med Jens Stokholm senest den 15. oktober <strong>2003</strong>. Redaktionen påtager sig intet ansvar for materiale, der uopfordret<br />
indsendes og eventuelt optages under indsenderens navn. Samtidig gøres opmærksom på, at det optagne ikke nødvendigvis udtrykker SSID’s holdning.<br />
Sikkerhedslederen er trykt i et oplag på 800 og fordeles til SSID’s 550 medlemmer blandt sikkerhedsledere, miljøchefer og bst-ledere samt til arbejdsmiljømyndighederne,<br />
hovedorganisationerne og andre arbejdsmiljøaktører i Danmark.<br />
Redaktør: Jens Stokholm • Bülowsvej 26, 4 • 1870 Frederiksberg • 33 22 00 61 • e-mail: jst@hmsman.dk • www.hmsman.dk<br />
Layout: Erik Stokholm • e-mail: est@tdcadsl.dk<br />
Forside: Peter Dræby og Ole Milian i gang med kabelsplidsning.<br />
Tryk: Zeuner Grafisk a/s • Tlf.: 87 46 40 10 • Fax: 87 46 40 11 • email: zeuner@zeuner.dk<br />
Indhold<br />
Nyt fra bestyrelsen 3<br />
Sikkerhedslederen 3<br />
Virksomhedsportræt 4<br />
TDC<br />
Debatforum 7<br />
SSID’s hjemmeside 9<br />
Lars’s Klumme 10<br />
Det sociale indeks 12<br />
Styr på kemikalierne 13<br />
Aktiv skiltning 14<br />
AMIS 14<br />
Sikkerhedslederen 16<br />
og medierne<br />
Noter og nyt 18<br />
Aktivitetskalender 20<br />
25 år i SSID 21<br />
Områdenyt 22<br />
Sekretær: Jette Vinther • SSID‘s sekretariat • Kongsvang Allé 25 • 8000 Århus C • Tlf.: 86 11 04 11 • Fax: 86 11 30 97 • e-mail: sekretariatet @ ssid.dk • www.ssid.dk
Nyt fra bestyrelsen<br />
Selv om temperaturen udendørs i skrivende<br />
stund fortsat står på sommer, er efterårssæsonen<br />
startet, og virksomhederne i fuld gang<br />
med at producere det, som virksomheden<br />
nu skal producere.<br />
SSID er også i fuld gang med planlægningen<br />
af efterårets arrangementer såvel lokalt som<br />
på landsplan.<br />
Bestyrelsens første arrangement er Strukturkonferencen<br />
den 17. september, og mere<br />
end 50 har meldt sin deltagelse. Vi har<br />
store forventninger til konferencens forløb<br />
og resultat. Det er vigtigt for SSID, at den<br />
fremtidige struktur og placering i blandt<br />
øvrige arbejdsmiljøaktører, er udviklet i samarbejde<br />
med en bred kreds af repræsentanter<br />
for medlemsvirksomhederne.<br />
Den politiske sommerferie er endnu ikke<br />
overstået, men vi erindrer om, at SSID har<br />
sat for-manden og næstformanden for Folketingets<br />
arbejdsmarkedsudvalg stævne den<br />
20. oktober på Christiansborg. I modsæt-<br />
Sikkerhedslederen<br />
Arbejdsmiljøreformen: Noget for noget – og ingen nåde.<br />
Virksomheder der vil og kan sikre et godt<br />
arbejdsmiljø slipper for tilsyn og BST pligt<br />
– noget for noget princippet. Omvendt vil<br />
virksomheder med et dårligt arbejdsmiljø<br />
få et gennemgribende tilsyn og få pålagt at<br />
søge rådgivning – ingen vil slippe uden om<br />
dette.<br />
Omdrejningspunktet for disse nye principper<br />
er screening af alle 200.000 danske virksomheder<br />
og certificering. Det sidste er på<br />
plads. Det vanskelige og uprøvede punkt er<br />
screening ved arbejdstilsynet. Hvordan vil<br />
den blive opbygget og fungere? Hvor i sandet<br />
slås stregen mellem de gode virksomheder<br />
og de med et dårligt arbejdsmiljø? Kan det<br />
virkelig passe, at der skal gå 11 år før man<br />
er færdig med første runde? På 11 år sker<br />
der meget med en virksomhed, dens ansatte<br />
og deres sundhed. Det kan være katastrofal<br />
lang tid.<br />
Screening bruges i medicinen i det forebyggende<br />
arbejde. De vigtigste krav til en god<br />
screeningsmetode er, at den er sensitiv og<br />
specifik. Det betyder på godt dansk, at meto-<br />
Per Bech, Kay V. Johnsen, Ole Vendelbo, Erik Brødbæk og Poul M. Schmidt<br />
ning til sidste år, er der politisk sket meget<br />
på arbejdsmiljøom-rådet det seneste år.<br />
Beskæftigelsesministerens udmeldinger,<br />
kommende lovforslag og arbejdsmarkedets<br />
parters rolle i forberedelserne er til debat.<br />
Interessen for denne type arrangementer er<br />
altid stor, så hvis du vil sikre dig en plads,<br />
bør du tilmelde dig i god tid.<br />
På Middelfartmødet den 6. november vil vi<br />
sætte fokus på arbejdsskader, erstatninger og<br />
kommunernes regres af sygedagpenge overfor<br />
virksomhederne. Der er megen uklar-<br />
den skal fange helst alle, der har sygdommen<br />
eller forstadier hertil og at den ikke<br />
må medtage ”raske” – såkaldt falske positive.<br />
Desuden skal der være en behandlingsmulighed.<br />
Metoden må ikke skade, den skal<br />
være let at anvende og økonomisk overkommelig.<br />
Opfylder en screeningsmetode ikke<br />
disse principper risikerer man at gøre ondt<br />
værre ved at lægge metoden til grund<br />
for at finde behandlingskrævende patienter<br />
– eller virksomheder. Fra ende til anden<br />
kan de medicinske principper overføres til<br />
den screeningsmetode, som nu udvikles til<br />
arbejdsmiljøarbejdet. Forhåbentlig sker det,<br />
men det bliver ikke nemt.<br />
Arbejdsmiljøreformen har mange andre elementer.<br />
Stærkt fokus er der på BST, som fra<br />
2005 til 2009 gradvis sidestilles med andre<br />
”certificerede rådgivere” og hvis lovbundne<br />
kundeunderlag forsvinder. Det vil ændre BST<br />
verden radikalt – uanset hvad der er skrevet<br />
af trøstende ord om lang overgangsperiode. I<br />
sikkerhedslederkredse er meningerne stærkt<br />
delte om dette perspektiv. Nogle hilser de<br />
friere valgmuligheder velkommen. Andre er<br />
hed om praksis og ikke mindst de konkrete<br />
regler, og bestyrelsen tror, at der er ved at<br />
blive skabt en situation, hvor kommunerne<br />
tillægger virksomhederne skylden for alle<br />
arbejdsulykker, for derefter at kræve sygedagpengene<br />
retur.<br />
Nu skal vi have klarhed over reglerne og<br />
virksomhedernes retsikkerhed.<br />
Bestyrelsen vil også gerne henlede opmærksomheden<br />
på Områdeudvalgenes arrangementer<br />
og årsmøder.<br />
Erik Brødbæk<br />
bekymrede for, at der bliver færre midler til<br />
arbejdsmiljøarbejde, nu hvor der ikke er et<br />
fast årligt beløb til konsulentrådgivning via<br />
BST medlemskabet.<br />
En væsentlig forudsætning for at reformen<br />
kommer til at virke er, at arbejdsmiljøet<br />
får en central placering i virksomhedernes<br />
personalepolitiske strategier. Meget tyder<br />
på, at det gamle udsagn: ”Medarbejderne<br />
er vores vigtigste ressource” er på vej fra<br />
flosklerne ved festlige lejligheder til realiteternes<br />
verden. Holder det, er det nødvendigt<br />
med et godt arbejdsmiljø i ordets<br />
bredeste forstand. Det giver nye muligheder<br />
for sikkerhedslederne.<br />
Arbejdsmiljøreformen rummer andre nye<br />
muligheder. Virksomheder der vil certificeres<br />
har brug for arbejdsmiljørådgivning på<br />
højt plan og med et bredt personalepolitisk<br />
sigte. Virksomheder, der vil ”godkendes ved<br />
en screening” har brug for det samme. Det<br />
er en udfordring og en mulighed for sikkerhedslederne<br />
og SSID. Godt at vi får taget fat<br />
på arbejdet med dette på den kommende<br />
strukturkonference.<br />
Jens Stokholm<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
3
Virksomhedsportræt<br />
TDC Totalløsninger -<br />
arbejdsmiljøcertificeret<br />
Administrerende direktør for TDC Henning Dyremose satte i 1999 det mål, at TDC skulle blive en niveau 1 virksomhed. Det mål må<br />
siges at være indfriet af TDC Totalløsninger, der i juni i år modtog både det rene danske arbejdsmiljøcertifikat ( Bek. 923) og det<br />
international (OHSAS 18001). Med sine 10.500 ansatte er TDC Totalløsninger langt den største virksomhed i koncernen TDC. Den<br />
er tillige den til dato største enkeltvirksomhed i Danmark, der er blevet certificeret – oven i købet med en kompliceret landsdækkende<br />
organisation.<br />
Hvorfor og hvordan gør man det i en så<br />
stor og kompliceret organisation. Det spørgsmål<br />
har Sikkerhedslederen stillet administrerende<br />
direktør for TDC Totalløsninger<br />
Lars Torpe Christoffersen og arbejdsmiljøchef<br />
John Weygaard.<br />
Bedst blandt de største i KFX indexet!<br />
Sikkerhedslederen lægger for med en konstatering:<br />
Arbejdsmiljø har ikke rangeret<br />
særlig højt på danske toplederes aktivitetsliste.<br />
Hvad får en direktør for 10.500 ansatte<br />
til at kaste organisationen ud i en arbejdsmiljøcertificering?<br />
For Lars Torpe Christoffersen<br />
er svaret enkelt. Arbejdsmiljøet er et<br />
ledelsesansvar og skal have samme bevågenhed<br />
som alle andre ledelsesopgaver. I<br />
en moderne højteknologisk virksomhed som<br />
TDC er engagerede og loyale medarbejdere<br />
en forudsætning for stadig udvikling og høj<br />
produktivitet. Et godt arbejdsmiljø er en af<br />
forudsætningerne for dette, ligesom det er<br />
en faktor der gør sig gældende ved såvel fastholdelse<br />
som rekruttering af kvalificerede<br />
medarbejdere.<br />
Og så kommer det: En af vores visioner er<br />
“Bedst blandt de største. Vi vil være den<br />
bedste arbejdsplads blandt virksomhederne<br />
i KFX indekset”.<br />
Sådan. Det mål er ikke set før i Danmark<br />
(red).<br />
4 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Mål: Bedste arbejdsplads blandt virksomhederne i KFX indekset<br />
Lars Torp Christoffersen bliver ønsket tillykke med certifikaterne af Steen Christian Larsen fra Dansk Standard.<br />
Lars Torpe fortsætter: Vi har i mange år<br />
arbejdet systematisk og fremadrettet med<br />
arbejdsmiljøet i selskabet. Vores indsats har<br />
på mange områder været betydelig større<br />
end loven foreskriver.<br />
Jeg er desuden meget opmærksom på den<br />
store indsats mine medarbejdere i arbejdsmiljøfunktionen<br />
har gjort for at skabe forudsætningerne<br />
for den netop gennemførte<br />
certificering. Resultatet er et arbejdsmiljøledelsessystem<br />
der både registrerer forbedringer<br />
og afvigelser. De rapporteres til mig og<br />
den øvrige topledelse, der naturligvis både<br />
bakker op om systemet og reagerer i nødvendigt<br />
omfang i hverdagen.<br />
Bliver arbejdsulykkerne bragt ned?<br />
Det vil ikke forekomme at en chef ikke får<br />
gennemført udgiftskrævende ulykkesforebyggende<br />
foranstaltningen efter en konkret<br />
arbejdsulykke. Vi har sat mål for at nedbringe<br />
antallet af arbejdsulykker. Et af midlerne<br />
er netop gennem analyse af konkrete
ulykker at finde årsagen og fjerne denne for<br />
at hindre gentagelser. Lad mig i øvrigt citerer<br />
fra vores arbejdsmiljøpolitik, som alle ledere<br />
kender:<br />
”Vi vil sikre, at arbejdsmiljøhensyn ikke tilsidesættes,<br />
af økonomiske eller effektivitetsmæssige<br />
årsager.”<br />
Det sværeste for chefen?<br />
Det sværeste har været, at holde styr på alle<br />
de bestemmelser og værktøjer, der bringes<br />
frem. Jeg har naturligvis stiftet bekendtskab<br />
med det tidligere, men i den proces der foregår<br />
under opbygningen af systemet tages alt<br />
ned fra hylderne og bliver revurderet.<br />
Om egen rolle.<br />
Arbejdsmiljøleder Otto Wois<br />
Som administrerende direktør er jeg ansvarlig<br />
for at både ledere og medarbejdere bliver<br />
løbende informeret om det system, vi har<br />
opbygget samt at alle efterlever de rimelige<br />
krav systemet stiller: Overholde loven, undgå<br />
ulykker og skabe forbedringer.<br />
Det samme er topledelsen ansvarlig for<br />
indenfor hver deres division.<br />
I hverdagen tager arbejdsmiljøfunktionen sig<br />
af det praktiske med rådgivning og implementering,<br />
hvor arbejdsmiljøchefen handler<br />
på ledelsens vegne. Her har Lars Torpe<br />
Christoffersen et afsluttende råd til landets<br />
arbejdsmiljøchefer og deres medarbejdere.<br />
En virksomhed, der har et godt arbejdsmiljø<br />
har ledere og et ledelsessystem, som er proaktive<br />
for at forbedre medarbejdernes triv-<br />
sel. Arbejdsmiljøfunktionen skal som en del<br />
af ledelsessystemet fortsat være med til at<br />
sikre en fortsat forbedring af arbejdsmiljøet.<br />
Fra beslutning til certifikat<br />
Og her er det John Weygaard, der handler<br />
på ledelsens vegne sammen med kollegerne.<br />
Den imponerende certificering er gennemført<br />
på 1⁄2 år. Det gør man ikke uden forberedelse<br />
gennem en del år, og det gør man<br />
ikke uden en dygtig og engageret kollega<br />
som Otto Wois til at holde sammen på processen<br />
understreger John.<br />
”Vi har støt og roligt udviklet vort<br />
arbejdsmiljøarbejde, ud bygget med mål<br />
og politikker, interne vejledninger og<br />
registreringssystemer, APV, risikovurderingssystem<br />
m.v.. Roller og ansvar er<br />
beskrevet for alle. For lederne: Ansvar<br />
og opgaver. For arbejdsmiljørepræsentanterne<br />
samt medarbejderne: Pligter<br />
og opgaver. Vi har udviklet organisationen<br />
og ændret fokus . Der er<br />
truffet aftaler mellem ledelsen og<br />
de faglige organisationer. Alt dette<br />
er løbende sket, og alt dette har<br />
Otto Wois samlet i et ledelsessystem<br />
på vort intranet. Alle dele<br />
af arbejdsmiljøledelsessystemet<br />
findes her og er i princippet<br />
tilgængeligt for samtlige medarbejdere<br />
i TDC Totalløsninger.”<br />
Arbejdsmiljøorganisation<br />
Enkelt og kompliceret<br />
Det er både enkelt og kompliceret fortsætter<br />
John. Det er enkelt i den forstand at alt er<br />
samlet på et sted, det opdateres løbende ved<br />
ændringer og er tilgængelig for alle. Det er<br />
kompliceret fordi der er mange dele og fordi<br />
en certificering omfatter meget – langt mere<br />
end en niveau 1 godkendelse, der jo var det<br />
oprindelige mål.<br />
Og apropos niveau 1 godkendelse, så er<br />
det ikke nogen enkel proces i en stor og<br />
I organiseringen af arbejdsmiljøarbejdet har TDC også brudt med de vante mønstre.<br />
Linien har som loven påbyder sikkerhedsrepræsentanter – kaldet arbejdsmiljørepræsentanter<br />
i TDC. De indgår i arbejdsmiljøgrupper sammen med<br />
linieledelsen, men sikkerhedsudvalg er afskaffet i de 7 divisioner hos TDC Totalløsninger.<br />
Dog er halvårsmøderne bibeholdt. Arbejdsmiljøarbejdet skal klares og<br />
afklares direkte i linien. Der er kun et arbejdsmiljøudvalg for TDC Totalløsninger,<br />
hvor uafklarede spørgsmål kan rejses, men hovedopgaven er at være fremadrettet,<br />
sætte mål og følge op på disse. I hver division er der en fælles arbejdsmiljørepræsentant,<br />
der kan tage sager op med divisionschefen. Dette system er nedfældet i<br />
en aftale.<br />
Arbejdsmiljøafdelingen er sammen med TDC BST organiseret i HR Service Center.<br />
Det er en fælles serviceorganisation for linien. Arbejdsmiljølederne ”udstationeres”<br />
således fra arbejdsmiljøfunktionen til resten af virksomheden.<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
5
landsdækkende virksomhed. TDC forhandlede<br />
længe med Arbejdstilsynet om gennemførelse<br />
af et tilpasset tilsyn, men kunne ikke<br />
6 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Arbejdsmiljøchef John Weygaard<br />
blive enige om konditionerne. Slutresultatet<br />
blev, at TDC i stedet valgte at satse på en<br />
certificering.<br />
Sidegevinst<br />
En væsentlig sidegevinst ved arbejdet med at<br />
opbygge arbejdsmiljøsystemet på Intranettet<br />
er, at alt bliver taget frem og vurderet. Der<br />
samler sig meget på hylderne over årene, og<br />
noget holder ikke i processens skarpe lys,<br />
andet er gentagelser eller kan forenkles. Det<br />
er kort og godt også en oprydningsproces at<br />
blive certificeret.<br />
Tæt parløb med DS<br />
Det er Dansk Standard (DS), der har gennemført<br />
certificeringen i TDC, og arbejdsmiljøafdelingen<br />
har haft et tæt parløb med<br />
DS lige fra første dag. Man har fulgt DS’s disposition<br />
og hovedpunkter i opbygningen af<br />
arbejdsmiljøsystemet på Intranettet. Da det<br />
var klar blev det forelagt direktionen, der<br />
skulle sige god for det. Herefter gennemførte<br />
arbejdsmiljøfunktionen en pre-audit. Denne<br />
havde til formål at vurdere, om der var overensstemmelse<br />
mellem system og virkelighed.<br />
Det var der ikke altid, og problemerne blev<br />
så forelagt for Lars Torpe Christoffersen –<br />
og efterfølgende løst!<br />
Audit på 47 adresser<br />
Efter Arbejdsmiljøfunktionens pre-audit blev<br />
en tilsvarende gennemført ved DS på 7<br />
arbejdspladser. De fandt 7 afvigelser, som<br />
blev rettet. Herefter fulgte selve auditeringen.<br />
Der er i alt knap 250 adresser i TDC<br />
Totalløsning. Det gav efter DS regler 47<br />
adresser overalt i landet, der skulle auditeres<br />
– i sig selv en kæmpe opgave. Audit fandt<br />
sted i perioden 8. maj til 24 juni hvor certifikat<br />
blev overrakt. Der blev afdækket 7<br />
mindre afvigelser, som alle blev løst i løbet<br />
af processen.<br />
Som led i Audit spørger DS repræsentanter<br />
ledelsen om deres kendskab til arbejdsmiljøsystemet.<br />
Ligeledes spørges medarbejderne<br />
om deres kendskab til arbejdsmiljøpolitikken<br />
og andre forhold. Dette punkt var John<br />
særlig spændt på (læs: nervøs for) Til hans<br />
store glæde kendte man dens eksistens og<br />
hovedindhold og: ”Vi konstaterede en stor<br />
paratviden hos medarbejderne”.<br />
Og hvad koster det?<br />
Ca. 500.000 for hele virksomheden, - hvilket<br />
i øvrigt rigelig dækkes af forventet tilbagebetalt<br />
arbejdsmiljøafgift. Det sidste var nu<br />
slet ikke med inde i billedet, da beslutningen<br />
om at gennemføre certificeringen blev taget.<br />
Men det er da en glimrende sideeffekt. Hertil<br />
kommer naturligvis de ressourcer, som organisationen<br />
har brugt, men stadigvæk løber<br />
det samlede regnskab rundt for TDC.<br />
Igen i maj 2004<br />
TDC Totalløsning med arbejdsmiljøfunktionen<br />
får ikke lov til at hvile på laurbærrene.<br />
Allerede igen i maj 2004 følger DS op. Men<br />
det er ikke det eneste. Også de øvrige selskaber<br />
i TDC-koncernen skal igennem en<br />
certificering efter samme principper og med<br />
arbejdsmiljøfunktionen som fødselshjælper.<br />
Jens Stokholm
Debatforum<br />
SSID - Ny struktur ?<br />
Strukturkonferencen den 17 september.<br />
Der er mange forandringer i gang på det danske arbejdsmiljøfelt i disse år. Har SSID den rette organisation og indhold til at bakke<br />
op omkring medlemmerne i det arbejdsmiljølandskab, der tegner sig når efterårets lovrevision er faldet på plads. Dette spørgsmål<br />
blev drøftet sidste efterår på en strategikonference for bestyrelsen og områdebestyrelser. Det skal nu drøftes i en større kreds på<br />
strukturkonferencen den 17 september <strong>2003</strong> på Byggecentrum, Middelfart. Som optakt til denne bringer Sikkerhedslederen her<br />
et referat fra en rundbordsdiskussion i bestyrelsen under overskriften ”Ny struktur ?”<br />
Hvor skal SSID være i 2010?<br />
Formanden lagde for med at trække nogle<br />
hovedlinier op. I en dynamisk organisation<br />
er det vigtigt med en strukturdebat fra tid til<br />
anden. Forandringer er et markant element<br />
i tiden og vi får mange nye medlemmer, der<br />
kan have andre forventninger til SSID, end<br />
de, der har nedfældet sig i traditionen. På<br />
strategikonferencen for et år siden stillede vi<br />
spørgsmålet ”Hvor skal SSID være i 2010?”.<br />
Samme spørgsmål vil blive stillet på Strukturkonferencen.<br />
Det forventer vi en diskussion<br />
omkring og en masse gode ideer til. I<br />
dag skal spørgsmålet være ubesvaret. Vi har<br />
alene fokus på hovedtemaerne. Efter den 17.<br />
september skal vi i gang med at lægge strategierne<br />
frem mod 2010.<br />
Nye medlemmer –<br />
fra miljø-, kvalitets- og personalearbejdet?<br />
Kay fulgte op med at understrege vigtigheden<br />
af, at medlemmerne kom på banen og<br />
formulerede deres behov samt ønsker. Meget<br />
arbejde i SSID kan have en tendens til at<br />
blive lidt en gentagelse blandt Tordenskjolds<br />
soldater.<br />
Det skal i den forbindelse også overvejes,<br />
om ikke den traditionelle medlemsskare skal<br />
udvides. Miljøledere er allerede med fra<br />
mange virksomheder. Kvalitets- og personalekonsulenter<br />
har også mange aktiviteter i<br />
grænseområdet til arbejdsmiljø – og vil få<br />
det mere fremover med fokus på psykisk<br />
arbejdsmiljø, sundhedsfremme, rummeligt<br />
arbejdsmarked m.v..<br />
Erik nævnte her, at mange BST’er var interesseret<br />
i en udvidet mulighed for, at BST<br />
ansatte kunne blive medlemmer. Det gav<br />
straks anledning til mange modsatrettede<br />
synspunkter – sådan som BST har for vane<br />
at gøre. Det venter vi med at referere til efter<br />
konferencen.<br />
Per Bech, Kay V. Johnsen, Ole Vendelbo, Erik Brødbæk og Poul M. Schmidt<br />
Ole og Kay nævnte også vigtigheden af den<br />
professionalisering af sikkerhedslederarbejdet,<br />
der finder sted i mange store virksomheder<br />
i disse år. Det kan skabe et andet<br />
interessefokus i forhold til deltidssikkerhedslederen<br />
i små og mellemstore virksomheder.<br />
Foreningen skal så afgjort rumme begge<br />
grupper – men hvordan gøres det bedst?<br />
Igen et vigtigt spørgsmål for konferencen at<br />
diskutere.<br />
Poul kunne genkende samme uvikling fra<br />
Sikkerhedslederkurserne. Gennem mange år<br />
har SSID haft mulighed for at profilere foreningen<br />
på DA’s basiskurser for sikkerhedsledere.<br />
Det giver os mange muligheder for at<br />
opfange de forventninger ”de vordende” sikkerhedsledere<br />
har til et netværk som SSID.<br />
Det er tydeligt, at de nye sikkerhedsledere er<br />
meget veluddannede og stiller store krav til<br />
indholdet i en efteruddannelse og erfaringsudveksling.<br />
Traditionen…..!<br />
Årskonference og områdeudvalg<br />
Erik tog herefter fat på traditionen. I SSID<br />
har vi skabt mange traditioner, og det er OK<br />
så længe det bærer frem og skaber udvikling;<br />
men ikke alle traditioner har den egenskab.<br />
Vi må nøje granske vore og stille spørgsmål<br />
til de enkelte. Bærer de frem og skaber de<br />
udvikling? Hvis ikke går vi i stå, og eksistensberettigelsen<br />
forsvinder lige så stille. Igen er<br />
det vigtigt at få medlemmerne med i den<br />
analyse.<br />
To traditioner er i dag meget markante i<br />
SSID. Den ene er årskonferencen, som vi har<br />
haft megen succes med de senere år. Man<br />
kan dog også spørge, hvorfor ikke endnu<br />
flere af medlemmerne er med, når den nu er<br />
så succesfyldt? Kay: Er der her en tendens til,<br />
at det er heltidsmedlemmer og ”traditionalisterne”,<br />
der kommer. Hvad med landets deltids<br />
sikkerhedsledere. Er det noget andet og<br />
mindre de søger – eller måske en lidt anden<br />
struktur?<br />
En kendsgerning er det, at antallet af fuldtidssikkerhedsledere<br />
har været stigende fra<br />
42% i 1994 til 57% i 1999 samtidig med en<br />
svag stigning i medlemstallet. Noget tyder<br />
på, at vi i mindre grad rammer deltidssikkerhedslederen<br />
(alle).<br />
Den anden tunge tradition er selve organiseringen<br />
i de 5 områder. Den hænger tæt<br />
sammen med både ønsket om at skabe lokale<br />
netværk med erfaringsudveksling og lokale<br />
møder, som det er afstandsmæssigt overkommeligt<br />
at deltage i. Erik konstaterede, at<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
7
områdeudvalgene fungerede meget forskelligt, og alle var enige<br />
om, at det til tider kunne være en tung opgave, at få områdeudvalgene<br />
til at fungere efter hensigten.<br />
Konklusionen på dette (red.): Områdeudvalgene og organiseringen<br />
bag disse er et vigtigt diskussionspunkt på konferencen.<br />
De deltidsansattes behov?<br />
Den tilbagevendende konstatering af, at SSID ikke har fat i deltidsansatte<br />
sikkerhedsledere på samme måde som de heltidsansatte<br />
fik redaktøren til at stille spørgsmålet: Hvad er de deltidsansatte<br />
sikkerhedslederes behov? Ole mente ikke vi kunne besvare dette<br />
spørgsmål. Vi måtte ganske enkelt undersøge det nærmere, og det<br />
var en opgave for SSID.<br />
For Kay var det også et spørgsmål, om ikke vi kørte i ring i et<br />
forsøg på at finde en fællesnævner mellem heltids- og deltidsansatte<br />
sikkerhedsledere. Det kunne meget vel være sådan, at behovene<br />
var forskellige, og at vi ikke kunne opfylde dem under et. Ole<br />
og Erik var dog inde på, at medlemsmøderne kunne være et fælles<br />
omdrejningspunkt. Halvdagsmøder var for Ole en form, der burde<br />
have begge gruppers interesse. Større ”arrangementsmøder” uden<br />
traditionel binding til områdeudvalgene var for Erik en mulighed,<br />
der kunne appellere til begge grupper.<br />
De deltidsansattes behov førte gruppen tilbage til den tidligere<br />
diskussion af medlemsgrundlaget – sikkerhedsledere / andre faggrupper?<br />
Omdrejningspunktet er virksomheden. Den primære<br />
målgruppe er og skal være de personer i virksomhederne, der<br />
beskæftiger sig med sikkerhedslederarbejde. Hvis de så også<br />
beskæftiger sig med andet i virksomheden bør de også med.<br />
Konferencen –<br />
Hvad vil SSID så bruge den til?<br />
På dette punkt af debatten stillede redaktøren atter skarpt på konferencen.<br />
For Erik var det vigtigt at styrke SSID, søge indflydelse<br />
og styrke sikkerhedslederne i deres daglige arbejde. Er vort grundlag<br />
i medlemskredsen bedre, så har vi automatisk bedre muligheder<br />
for at få denne indflydelse. Det gælder lokalt, på landsplan og<br />
også i EU sammenhæng.<br />
Mere konkret skal vi have en medlemsdiskussion:<br />
• Sikkerhedsledere – andre arbejdsmiljø- professionelle<br />
• Virksomheder – andre organisationer<br />
• Alene virksomheder som medlemmer – eller også enkeltpersoner<br />
• Heltids- deltidssikkerhedsledere<br />
Og vi skal have en organisationsdiskussion:<br />
• Områdestrukturen som den er i dag?<br />
• Flere landsdækkende eller store regionale medlemsmøder?<br />
• Styrkelse af netværk – men hvordan?<br />
• Aktivering af flere medlemmer<br />
• Brug af SSID’s nye hjemmeside med debatside<br />
Og vi skal have en…<br />
Ja, det bliver i høj grad op til de ca. 60 – 70 deltagere, som har<br />
meldt sig, selv at formulere temaerne.<br />
Ref. Red.<br />
8 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Brandteknisk Risiko Analyse<br />
Med en regelmæssig Brandteknisk Risiko Analyse<br />
opnår virksomheden/institutionen et stærkt forbedret<br />
værktøj til at løse de ledelsesmæssige opgaver<br />
indenfor risikostyring *)<br />
*) ”Vi kan konstatere, at de virksomheder, der havde den bedste<br />
forrentning af egenkapitalen i seneste regnskabsår, også er<br />
dem, der er nået længst i implementeringen af risikostyring”,<br />
udtaler Bjørn Rothaus Sørensen fra Marsh Risk Consulting (læs<br />
mere på: www.marsh.dk).<br />
En Brandteknisk Risiko Analyse udmunder i en operationel<br />
rapport, som sikrer tilbagemelding om<br />
• status på virksomhedens brandsikringsniveau<br />
opfyldelsen af forsikrings- og myndighedskrav<br />
(f.eks. ADR)<br />
• løsningsforslag og handlingsplan (m. økonomisk<br />
overslag)<br />
• uddannelsesniveau (livreddende førstehjælp,<br />
brandslukning)<br />
• behov for konsulentbistand/professionel rådgivning<br />
• stærkt grundlag for etablering af en beredskabsplan<br />
• hjælpeværktøj (i forbindelse med miljø- og<br />
kvalitetscertificering)<br />
• status over (bl.a. flugtvejs-, brand- og alarmeringsinstruks)<br />
Investeringen er minimal i forhold til værdien<br />
af et opdateret risikostyringsgrundlag!<br />
• Rosenkæret 31 • 2860 Søborg<br />
• Tlf: 70 111 333 • Fax: 70 101 333<br />
• www.danskbrandteknik.dk
SSID’s nye hjemmeside<br />
Udvidet medlemsoplysninger<br />
SSID har fået ny dynamisk hjemmeside og hjemmesiden er blevet moderniseret. Den<br />
ene nyhed er udvidet medlemsinformation. Ca. 120 eller godt 22% har allerede lagt<br />
deres data ind. Den anden nyhed er et debatforum, der først lige er gået i gang før<br />
sommerferien. Her er muligheder for at spørge Danmarks største levende arbejdsmiljødatabase<br />
med erfaring fra de virkelige arbejdspladser.<br />
De hidtidige medlemsoplysninger kan nu<br />
suppleres med personlige oplysninger,<br />
e-mail adresse, oplysninger om uddannelse,<br />
foto, ansættelse og interesseområde. Det er<br />
nyttigt for hurtig opdatering i foreningen<br />
og som gensidig medlemsinformation. Det<br />
er alene medlemmerne, der har adgang til<br />
oplysningerne, og det er alene det enkelte<br />
medlem via password, der kan opdatere og<br />
ændre egne oplysninger.<br />
Debatforum<br />
SSID’s medlemmer har nu mulighed for at<br />
rejse spørgsmål, finde svar eller svare og<br />
drøfte problemer med kolleger i det nye<br />
debatforum.<br />
SSID’s ca. 560 medlemmer har hver især<br />
en betydelig viden om arbejdsmiljø i vidt<br />
forskellige virksomheder. Den viden kan vi<br />
dele og udbygge hos hinanden gennem det<br />
nye debatforum. Det er faktisk en helt ny og<br />
enestående mulighed. BRUG DEBATFORUM<br />
Hvordan<br />
Klik på ikonet ”Debat – Forum” på den ny<br />
hjemmeside. Herfra kommer du ind på en<br />
menu side med vejledning, der næsten ikke<br />
kan misforstås eller gå galt. Du kan se liste<br />
over besvarede spørgsmål. Du kan svare på<br />
spørgsmål. Du kan få liste med svar og du<br />
kan oprette et spørgsmål, der sendes ud til<br />
alle medlemmer. Du kan også bestille automatisk<br />
e-mail til dig selv når nogen svarer<br />
– forudsat selvfølgelig, at du har lagt din<br />
e-mail adresse ind på egne data.<br />
Jo flere der bruger debatforum –<br />
jo bedre bliver det.<br />
BRUG DEBATFORUM<br />
Jst<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
9
Lars’s Klumme<br />
Profilering af sikkerhedslederne<br />
SSID har holdt årskonference 7-9 april på<br />
Comwell i Kolding, og som altid er der et<br />
eller andet, man har fået med sig hjem.<br />
Det indlæg, som gjorde størst indtryk på mig,<br />
kom på konferencens sidste dag. Her holdt<br />
kommunikationsrådgiver Niels R. Brinckmann<br />
et foredrag om ”Arbejdsmiljø på<br />
medieagendaen”, og det, der gjorde indtryk<br />
på mig, var, at Brinckmann lagde op til, at<br />
vi skulle forsøge at profilere os gennem en<br />
medievant sikkerhedsleder, der kunne tegne<br />
sikkerhedsledernes profil i medierne.<br />
Medierne har behov for levende stof<br />
Sådan som jeg opfattede Brinckmanns ide,<br />
er medierne trætte af, at det er organisationsrepræsentanter,<br />
der tegner arbejdsmiljødebatten.<br />
Det, de er interesserede i, er at få<br />
virksomhederne ind i debatten. D.v.s, at det<br />
f.eks. kunne være en velformuleret og fagligt<br />
dygtig sikkerhedsleder, der kunne tegne<br />
arbejdsgiversiden, og en sikkerhedsrepræsentant,<br />
der kunne tegne arbejdstagersiden.<br />
Brinckmann udtrykte det således, at folk<br />
er trætte af organisationerne, der opfattes<br />
som bureaukratiske, men jeg tror, at det<br />
er medierne, der ønsker en ”human story”.<br />
D.v.s., de vil ind på virksomhederne for at<br />
illustrere arbejdsmiljøproblematikken med<br />
reelle problemer, som folk kan forstå. Det<br />
gælder naturligvis TV, der helst skal have<br />
levende billeder til sine historier, men det<br />
gælder også de trykte medier, der gerne vil<br />
have fotos, og radioen, der kan illustrere<br />
sine historier med lydbilleder af f.eks. støj,<br />
plaskende vand og maskiner. Men først og<br />
fremmmest vil medierne gerne have konkrete<br />
problemer, som folk kan forstå og forholde<br />
sig til, som f.eks. en medarbejder,<br />
der kan fortælle om en lidelse, vedkommende<br />
har pådraget sig, eller en sikkerhedsrepræsentant,<br />
der kan fortælle, hvordan man<br />
har indkapslet en støjkilde, sikret en farlig<br />
maskine eller lignende.<br />
Hvad skal vi fortælle medierne ?<br />
I den forbindelse mente Brinckmann, at<br />
sikkerhedslederne kæmpede med andre<br />
aktører om offentlighedens interesse, f.eks.<br />
bedriftssundhedstjenesten, personalefunktionen,<br />
samarbejdsudvalget o.s.v. Derfor skulle<br />
vi satse på psykisk arbejdsmiljø, fordi der<br />
blev færre og færre fysiske arbejdsmiljøpro-<br />
10 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
blemer, og fordi den, der erobrer det psykiske<br />
arbejdsmiljø, vinder det hele.<br />
Det må jeg sige, at det er jeg ikke enig i.<br />
Jeg mener, at når medierne råber psykisk<br />
arbejdsmiljø, mener de som regel trivsel. Og<br />
trivsel er samarbejdsudvalgets kerneområde,<br />
så det skal vi holde fingrene fra. I stedet skal<br />
vi satse på at være dem, der tager sig af de<br />
alvorlige problemer. D.v.s. at undgå psykiske<br />
og fysiske skader, herunder rigtige stressproblemer.<br />
Fordelen ved at holde sig til de alvorlige problemer<br />
er, at det giver højest prestige. Det<br />
kan godt være, at andre kan slå sig op på firmafester<br />
og ”komme hinanden ved-kultur”,<br />
men i længden er det arbejdet for at undgå<br />
skader og passe på helbredet, der aftvinger<br />
prestige.<br />
Informationsstrategi<br />
Spørgsmålet er så, hvordan bygger man en<br />
sikkerhedsleder op, så han kan blive den<br />
medieguru, man taler med om arbejdsmiljø.<br />
Ja for det første må det være en person i<br />
30-40 årsalderen, der er reelt fagligt dygtig,<br />
velformuleret og velklædt, så han ligner en<br />
af dem fra direktionsgangen. For ellers kan<br />
han ikke sælge den ide til direktørerne, at<br />
en sikkerhedsleder er en selvfølgelig del af<br />
lederteamet.<br />
For det andet må den pågældende have<br />
DA i ryggen. DA må købe den ide, at virksomhederne<br />
bedre kan tegne en human<br />
og vedkommende arbejdsgiverprofil,end DA<br />
kan. Fordi virksomhederne er mere vedkommende<br />
ud fra en journalistisk synsvinkel, og<br />
fordi de kan vise en pæn profil uden at forpligte<br />
hele branchen.<br />
For det tredje må den administrerende direktør<br />
eller formanden for sikkerhedsudvalget<br />
ikke stjæle billedet. For det er jo en fristelse<br />
at blive kendt mediefigur i stedet for at overlade<br />
rampelyset til en ansat sikkerhedsleder.<br />
Desuden må virksomheden have et godt<br />
arbejdsmiljø og en god egenindsats. Ellers<br />
er der ingen gode nyheder at fortælle, og<br />
ellers risikerer virksomheden, at medierne<br />
falder over en historie om dårligt arbejdsmiljø.<br />
Og det klart, at hvis en virksomhed<br />
vil profilere sig på et godt arbejdsmiljø, så er<br />
det en endnu bedre historie, hvis den viser<br />
Lars Nielsen<br />
sig at have nogle hidtil skjulte fejl og mangler.<br />
Hvad er budskabet<br />
Desuden er det vigtigt, at virksomheden har<br />
nogle gode arbejdsledere og sikkerhedsrepræsentanter,<br />
der kan være med til at sælge<br />
den gode historie. Men hvad skal historien<br />
egentlig gå ud på ?<br />
Den skal handle om, at de, der går ind for et<br />
godt arbejdsmiljø, er de fagligt dygtige, effektive,<br />
velledede virksomheder. At en ansvarlig<br />
arbejder aldrig vil drømme om at bruge<br />
et stof eller materiale, han eller hun ikke<br />
kender, uden at undersøge hvor farligt det<br />
er. At han som en selvfølge checker ventilation,<br />
afskærmning o.s.v., inden han starter et<br />
arbejde, om at han i det hele taget har check<br />
på tingene, og at han derfor helt naturligt<br />
forlanger og får medindflydelse på sin egen<br />
arbejdssituation.<br />
Om at arbejdslederen selvfølgelig har check<br />
på arbejdsforholdene og kender de forholdsregler<br />
, der er taget for at undgå ulykker.<br />
Om at arbejdsgiveren eller virksomhedslederen<br />
selvfølgelig er medlem af sikkerhedsudvalgene<br />
og har fod på arbejdsmiljøet, fordi et<br />
godt arbejdsmiljø er en selvfølge, hvis man<br />
vil have de gode medarbejdere og en effektiv<br />
produktion.<br />
Om at virksomhedens teknikere og andre<br />
specialister selvfølgelig kender betydningen<br />
af et godt arbejdsmiljø og derfor som en<br />
selvfølge medtænker arbejdsmiljøet i de råd,<br />
de giver virksomheden, hvad enten de nu<br />
er personalekonsulenter, økonomimedarbejdere,<br />
produktionsteknikere eller f.eks. indkøbere.<br />
Arbejdsmiljø er simpelt hen noget<br />
man regner med og tager som en selvfølge,<br />
for man har ikke råd til andet. Det kan man<br />
bevise med tørre tal, og de der mener noget<br />
andet, betragtes med hovedrysten som mennesker,<br />
der er gået åndeligt og fagligt i stå.
Vi skal tale til følelserne<br />
Men kan man sige, er det en spændende<br />
historie. Er det ikke kun en historie til venstre<br />
hjernehalvdel, altså til forstanden? Skal<br />
vi ikke også have en historie, der taler til<br />
følelserne. For vi er jo oppe imod to stærke<br />
følelsesbetonede historier om arbejdsmiljø,<br />
som lyder:<br />
• ”Arbejdsmiljø er bureaukratisk og kedeligt.<br />
Det handler om dovne medarbejdere,<br />
der ikke gider lave noget, og jo<br />
mindre man taler om det, desto bedre”.<br />
• ”Arbejdsmiljø handler om, at alle andre<br />
skal give mig et godt arbejdsmiljø, for<br />
jeg har desværre ikke tid og kræfter til at<br />
tage ansvaret for mit eget liv, men jeg vil<br />
gerne se de stegte duer flyve gratis ind i<br />
munden på mig”<br />
Men hertil må jeg svare, at den historie jeg<br />
vil sætte i stedet skal lyde: ”Mennesker, der<br />
tager sig af arbejdsmiljøet er voksne menne-<br />
sker. De er anerkendt fagligt dygtige og har<br />
overskud, tid og kræfter til at tage vare på<br />
sig selv og andre. De er et ideal, som vi alle<br />
ser op til. Mennesker, der sjusker med sikkerheden,<br />
er nogle skvat. Det er de dumme,<br />
de dovne, de upålidelige. Det er dem, vi helst<br />
ikke vil ligne”.<br />
Den historie ligger kun tilsyneladende til<br />
venstre hjernehalvdel. I virkeligheden handler<br />
den om at være mennesker, der kan være<br />
stolte af sig selv.<br />
Vi skal væk fra offerrollen<br />
Den historie, man har søgt at sælge om<br />
arbejdsmiljøet, er at de ansatte er ofre for<br />
virksomheder, som sætter profit over arbejdsmiljø.<br />
Det er en dårlig historie, fordi den<br />
pacificerer og opfordrer til afmagt. Den vil<br />
folk i virkeligheden ikke høre. Den, jeg nu<br />
foreslår, er, at et dårligt arbejdsmiljø skyldes<br />
dumhed og dovenskab. Godt arbejdsmiljø<br />
er tegn på effektivitet og dygtighed. Det er<br />
for det første sandt, og for det andet opfordrer<br />
det til handling og dynamik. Det er en<br />
historie, folk i virkeligheden gerne vil høre,<br />
og derfor tror jeg på, at vi kan sælge den<br />
til medierne. Og ved at fortælle den historie<br />
fortæller vi samtidig, at sikkerhedslederne er<br />
effektive og dygtige, sådan at vi kan opnå<br />
den position i folks bevidsthed, der er en forudsætning<br />
for succes i vores branche<br />
Arbejdsmiljøledelse sikrer en forebyggende og<br />
fremadrettet arbejdsmiljøindsats for virksomheden<br />
- på en økonomisk forsvarlig måde<br />
BST Danmark a/s og NIRAS Rådgivende ingeniører og planlæggere A/S<br />
afholder den 24. september i København og den 7. oktober i Århus<br />
“gå hjem møder” om arbejdsmiljøledelse.<br />
Implementering af arbejdsmiljøledelse kan være vejen frem for<br />
virksomhederne - og på grund af de politiske beslutninger er der netop nu<br />
et væsentligt økonomisk incitament for at kaste sig over arbejdsmiljøet.<br />
Der udsendes særskilte invitationer til vores kunder.<br />
www.bstdanmark.dk www.niras.dk<br />
Lars Nielsen<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
11
Det sociale indeks<br />
Hvorfor et socialt indeks<br />
Der er mange forskellige begrundelser med<br />
rod i både moralsk, etisk og økonomisk tankegang<br />
- tilsat en god portion politisk udviklingsstrategi.<br />
Ikke mindst professor Henning<br />
Jørgensen, CARMA, Ålborg Universitet satte<br />
fingeren på udviklingstendenser, der begrunder<br />
det nyttige i at bruge det sociale indeks.<br />
Signalværdien står i centrum. ”Den gode<br />
arbejdsplads” bliver den efterspurgte arbejdsplads<br />
af en langt mere bevidst arbejdskraft.<br />
Begrebet ”Medarbejderen er vor vigtigste<br />
ressource” bliver endelig realiseret efter de<br />
mange år som floskel. Det skyldes, at arbejdet<br />
har ændret karakter. Det er hjernekraft<br />
der efterspørges frem for muskelkraft. Det<br />
giver fokus på individualiteten på bekostning<br />
af det kollektive. Arbejdet og arbejdspladsen<br />
får en ny betydning som det sted, hvor individet<br />
realiserer sig selv og sine drømme. I<br />
anden række kommer løn. Disse tendenser<br />
forstærkes de kommende år af den demografiske<br />
udvikling med få unge<br />
Indhold og arbejdsgang<br />
Det sociale index er både et procesværktøj<br />
og et mål på, hvor virksomheden står. Det<br />
er bygget op over 18 udsagn om 3 hovedtemaer:<br />
• Det vil vi.<br />
• Det gør vi<br />
• Det får vi ud af det<br />
Hvert udsagn vurderes efter en skala over<br />
graden af enighed. Samtidig noteres bemærkninger<br />
og ideer til forbedring. Udsagnene er<br />
meget generelle, så redskabet kan bruges af<br />
mange forskellige virksomheder. De underbygges<br />
så af konkrete eksempler på indhold,<br />
der kan støtte vurderingen af udsagnets gyldighed<br />
for ”mig og min virksomhed”. De<br />
12 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Et nyt socialt indeks er udviklet og testet. Det er enklere i brug end de foregående og<br />
giver mulighed for certificering med erhvervelse af retten til at bruge logo’et for social<br />
ansvarlighed. På konferencer i Århus og København har beskæftigelsesminister Claus<br />
Hjort Frederiksen introduceret det nye sociale indeks og begrundet satsningen. Og det<br />
er enkelt at bruge med gevinstmulighed såvel indadtil i virksomheden som udadtil.<br />
afgivne point for hvert udsagn vægtes derpå<br />
sammen til en talværdi på skalaen 0 – 100,<br />
og ideer til forbedring kan efterfølgende prioriteres<br />
i udviklingsarbejdet og senere ny<br />
vurdering.<br />
Ønsker virksomheden at blive certificeret<br />
skal den henvende sig til Sekretariatet for<br />
det sociale index, Skindergade 29,1. København<br />
K – Email: info@detsocialeindeks.dk.<br />
Herfra vil man så aftale et audittidspunkt.<br />
Prisen for audit og retten til brug af Logo<br />
er afhængig af virksomhedens størrelse: Kr.<br />
5.000 for op til 25 ansatte og stigende til kr.<br />
50.000 for over 250 ansatte.<br />
Processen omkring arbejdet med det sociale<br />
indeks i en virksomhed er på mange måder<br />
vigtigere end selve resultatet. Det kan gennemføres<br />
i alle typer og alle størrelser af<br />
virksomheder, og det kan gennemføres på<br />
mange måder. Der er i øvrigt mange lighedspunkter<br />
til APV processen.<br />
Beslutningen om at bruge det sociale indeks<br />
er en ledelsesbeslutning. Det er dernæst<br />
nødvendigt med en ”tovholder”, som på et<br />
opstartmøde gennemgår processen og forklarer<br />
hvad det går ud på. Opstartmødet<br />
omfatter en udvalgt gruppe af ledere og<br />
ansatte på ca 10 personer. Hvert medlem af<br />
gruppen får på mødet udleveret et eksemplar<br />
af ”det sociale indeks” med skema. Over<br />
1 – 2 uger skal skemaet udfyldes individuelt,<br />
hvorpå gruppen samles igen til et konsensusmøde.<br />
På dette skal man blive enig om en<br />
fælles vurdering, der efterfølgende lægges<br />
til grund for beregning af indeks. Desuden<br />
kan udvælges forbedringforslag der prioriteres<br />
og sættes i gang over en hensigtsmæssig<br />
periode. Processen kan gentages med<br />
intervaller, som virksomheden anser for passende.<br />
For at komme i betragtning til en certificering<br />
skal man opnå en pointsum på 60.<br />
Sikkerhedslederen og det sociale indeks.<br />
Som nævnt er der elementer i det sociale<br />
indeks, der også kan indgå i APV. Direkte<br />
berører et af udsagnene arbejdsmiljøforholdene<br />
på virksomheden. Selvom det sociale<br />
indeks typisk vil blive placeret i HR afdelingen<br />
kan sikkerhedslederen og / eller BST<br />
både være initiativtager og tovholder i processen.<br />
For sikkerhedslederen kan det være en god<br />
anledning til at markere sig på andre områder<br />
end det traditionelle fysiske arbejdsmiljø.<br />
JST
Styr på kemikalierne<br />
Siden 2001 har Arbejdstilsynet krævet, at virksomhederne har styr på de anvendte<br />
kemiske stoffer. På et fælles møde for SSID og SAM fortalte 6 virksomheder om deres<br />
erfaringer.<br />
Ingeniørenes Hus var ramme for 130 sikkerhedsledere<br />
og andre arbejdsmiljøinteresserede, som fredag den 23.<br />
maj drøftede ”Kemikaliestyring i praksis”.<br />
Hvordan omsættes Arbejdstilsynets krav i<br />
bekendtgørelsen om stoffer og materialer<br />
fra 2001 bedst til praksis? Det var emnet<br />
for fællesmødet mellem IDA - Selskab for<br />
arbejdsmiljø og Sammenslutningen af sikkerhedsledere<br />
i Danmark. Vi hørte, hvordan private<br />
industrier som Carlsberg og Junckers har<br />
lavet systemer, hvor nye kemikalier først skal<br />
godkendes i samarbejde mellem indkøbs- og<br />
arbejdsmiljøafdelingen. Det betyder, at de<br />
har en slags positivliste for kemikalier, og<br />
at der er lavet kemikaliebrugsanvis-ninger.<br />
Man har typisk centralindkøb og via lagerstyring<br />
check på, hvor meget af et givent<br />
kemikalie der er tilbage, og hvor på virksomheden<br />
det befinder sig.<br />
NCC’s miljøchef Svend Mercz fortalte om<br />
deres kemisystem, der sammenfatter arbejdsmiljødata<br />
i en meget simpel form som ”røde,<br />
gule eller grå stoffer” samt MAL-kode. Forskellige<br />
leverandører af byggematerialer leverer<br />
oplysninger til Byggeriets Arbejdsmiljø<br />
center, som så laver toksikologisk vurdering<br />
og kemikalie-brugsanvisning. På byggepladserne<br />
landet over kan de ikke have centralt<br />
indkøb af alle varer.<br />
Ole Vendelbo fra DTU’s arbejdsmiljøsektion<br />
fortalte om den nye version af DTU og KU’s<br />
fælles kemikalie-brugsanvisningssystem. Her<br />
kan udarbejdes engelsksprogede brugsanvisninger<br />
og man kan indtaste lager-beholdning<br />
for de anvendte kemiske stoffer. Planen<br />
er, at virksomheden/afdelingen registrerer,<br />
hvor mange liter af et givet stof man normalt<br />
har og noterer, hvor det er placeret – f.eks. ”<br />
3 liter – bygning 221 – rum 019 – skab 2”.<br />
Ole Vendelbo mener ikke, at laboratorier<br />
indenfor universiteterne kan opnå samme<br />
grad af styring som indenfor industrien, da<br />
mængderne er så meget mindre og ikke har<br />
samme økonomiske betydning. Han troede<br />
f.eks. ikke på, at forskere efter brug af 15<br />
ml acetone vil gå ind i et kemisystem og<br />
”afskrive” de 15 ml på lagerbeholdningen.<br />
Det er nok det mest realistiske, hvis man<br />
bogfører normal lagerbeholdning, og så med<br />
jævne mellemrum fylder beholdningerne op<br />
og smider gamle kemikalier ud.<br />
En del af landets amtslige sygehuse har startet<br />
et meget omfattende samarbejde med<br />
hinanden og med deres respektive BST-enheder.<br />
Her satses på et fælles system, hvor data<br />
lægges i ”Toxido” og derfra gøres tilgængeligt<br />
for alle de tilsluttede sygehuse. Værktøjet<br />
Toxido er anvendt af en lang række<br />
virksomheder og leveres af Chemtox fra Kolding.<br />
Sigma-Aldrich er en af de store leverandører<br />
af kemiske stoffer til laboratorieverden.<br />
Direktør Søren Høegh<br />
fortalte, at man nu har dansksprogede<br />
leverandørbrugsanvisninger for samtlige<br />
80.000 stoffer lagt gratis ud på<br />
internet på adressen<br />
www.sigmaaldrich.com/suite7 .<br />
Fra efteråret <strong>2003</strong> vil disse også omfatte<br />
de særlige danske regler.<br />
Farmaceut Bent Horn Andersen fra Arbejdstilsynet<br />
rundede en lang og varm dag af.<br />
Han konkluderede, at der heldigvis var godt<br />
gang i mange virksomheder, men ville ikke<br />
give karaktér til de enkelte virksomheders<br />
løsninger. Han kunne dog godt spå om, at<br />
man om få år skulle til at lave brugsanvisninger<br />
om. Der arbejdes nemlig på fælles regler<br />
på globalt plan i FN-regi. Dette kommer til at<br />
betyde, at de nuværende EU-harmoni-serede<br />
regler atter skal revideres. Det er tydeligvis<br />
”fast arbejde” at få styr på kemien !<br />
Ole Vendelbo<br />
Mogens Kragh Hansen fra maler-BST og Bent Horn Andersen fra Arbejdstilsynet var kritisk spørgepanel<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
13
Fra passiv til aktiv skiltning<br />
Sikkerhedsskilte og anden advarselsskiltning<br />
kan købes alle vegne i mange<br />
forskellige udgaver. Kombineret med gradvis<br />
opbygning af sikkerhedsskiltningen<br />
gennem mange år når problemerne dukker<br />
op bliver resultatet derefter – meget tilfældigt,<br />
uoverskueligt og måske forvirrende.<br />
På mange måder en meget passiv form for<br />
skiltning hvor hele ideen med sikkerhedsskiltningen<br />
svækkes. Det kan i sidste ende<br />
gå ud over sikkerheden.<br />
ECK helhedsløsninger<br />
ECK er et firma der har specialiseret sig i at<br />
udfærdige samlede løsninger for alle typer af<br />
sikkerhedsskiltning på virksomheder. Konceptet<br />
blev præcenteret på SSID’s årskonference<br />
og udstilling <strong>2003</strong>. Markedschef Steen<br />
Kjeldsen fortæller om ideen bag ECK’s sikkerhedsskiltning.<br />
Skiltning skal først og fremmest<br />
give enkel og tydelig information om<br />
fare, henvisning og den sikre adfærd. Mange<br />
forskellige skilte i lige så forskellig udform-<br />
På SSID’s årskonference <strong>2003</strong> præsenterede AMIS Danmark et nyt webbaseret arbejdsmiljøstyringssystem.<br />
AMIS systemet kan underbygge en lang række processer og<br />
aktiviteter i virksomhedens arbejdsmiljøarbejde fra APV og trivselsundersøgelser til<br />
information, arbejdsmiljøledelse og i sidste ende en arbejdsmiljøcertificering. Sikkerhedslederen<br />
har set nærmere på systemet og bringer her en gennemgang på linie med<br />
den, der har fundet sted for en lang række andre IT baserede arbejdsmiljøsystemer.<br />
14 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
ninger kan forvirre mere end de oplyser. De<br />
mange skilte bliver ganske enkelt overset.<br />
Det er derfor vigtigt, at skiltene er udformet<br />
enkelt og efter et samlet princip, der signalerer<br />
præcist og giver hurtig genkendelse overalt<br />
i virksomheden. Det er også vigtigt at de<br />
opstilles på en overskuelig og logisk måde.<br />
Lige så vigtigt er det, at de arbejds- og sikkerhedsforhold<br />
de giver signaler om er ordnede<br />
og overskuelige.<br />
Rådgivning med virksomhedsplan<br />
En rådgivning om sikkerhedsskiltning handler<br />
derfor om mere end selve skiltningen. Det<br />
er i lige så høj grad en gennemgang af sikkerhedsforhold<br />
mere generelt - for eksempel<br />
også oden. Når FCK rådgiver en kunde<br />
om skiltning starter man så vidt muligt med<br />
en generel gennemgang af virksomheden og<br />
dens risici. Ud fra dette udarbejdes en samlet<br />
plan for skiltningen omkring nødudgange,<br />
henvisning til nærmeste nødudgang, skiltning<br />
ved brandmateriel, advarsler og påbud<br />
om brug af personlig sikkerhedsudrustning.<br />
Planen tager udgangspunkt i grundplaner<br />
over virksomheden / arbejdsstederne og er<br />
både en rådgivning om hvilke sikkerhedsskilte,<br />
der skal bruges, layout og den anbefalede<br />
placering efter de aktuelle forhold. Men<br />
planen kan også berøre andre sikkerhedsmæssige<br />
forhold. På denne måde forvandles<br />
passiv tilfældig skiltning til ”aktiv skiltning”,<br />
der er med til at skabe en sikker arbejdsplads<br />
og påvirker arbejdsrutiner og adfærd.<br />
Fra printere sikkerhedsskilte<br />
Udviklingen af denne tilgang til skiltning<br />
og konceptet startede med salg af printtape.<br />
Disse er siden udviklet til højt specialiserede<br />
printere, der kan trykke et omfattende pro-<br />
gram af sikkerhedsskilte og rørmærkning til<br />
procesindustrier. Hvor det i dag er muligt at<br />
trykke mange almindelige typer labels via PC,<br />
er det fortsat ikke muligt at trykke professionelle<br />
sikkerhedsskilte ad den vej. Levering af<br />
den type printere hører med i ECK’s produktsortiment,<br />
og herigennem kan virksomheden<br />
selv løbende tilpasse sikkerhedsskiltningen,<br />
rørmærkning og anden opmærkning.<br />
I virksomhederne er det typisk enten sikkerhedslederen<br />
eller vedligeholdelsesafdelingen<br />
der er interesseret i denne type sikkerhedsskiltning.<br />
Fabrikschefen kan også være interesseret<br />
, men generelt er det et forsømt<br />
område. Det har overrasket Steen Kjeldsen,<br />
at arbejdsmiljørådgivere – eksempelvis BST -<br />
interesserer sig så lidt for skiltning. For Steen<br />
Kjeldsen er der ingen tvivl om, at enkel og<br />
tydelig sikkerhedsskiltning samt konsekvent<br />
røropmærkning i procesindustrier forebygger<br />
personulykker og skader på produktionen.<br />
Der er ganske enkelt et nødvendigt led<br />
i et sikkert og godt arbejdsmiljø, der tillige<br />
kan give virksomheden et stærkere image.<br />
Jens Stokholm<br />
AMIS – et webbaseret<br />
arbejdsmiljøstyringssystem<br />
AMIS består af 2 dele – begge webbaserede.<br />
En offentlig del, der er tilgængelig for de<br />
enkelte medarbejdere og en administrationsdel,<br />
der kun er tilgængelig for de personer/<br />
sikkerhedsledere der har ret til at opbygge<br />
undersøgelser og administrere systemet. Af
sikkerhedshensyn er adgangen til administrationsdelen beskyttet af<br />
password/kodeord. Med AMIS systemet er det muligt at få synliggjort<br />
alle aktiviteter vedrørende arbejdsmiljøarbejdet, i kraft af, at systemet<br />
ligger på virksomhedens intranet eller på internettet.<br />
Den offentlige del<br />
I denne kan medarbejderne udfylde spørgeskemaer – f. eks. APV<br />
og trivselsundersøgelser. Under de enkelte spørgsmål er der indlagt<br />
hjælpetekster som er markeret med et ”?”. Ved et tryk her kan medarbejderen<br />
få yderligere information om hvad der præcist menes med<br />
det enkelte spørgsmål. Således undgås eventuelle uklarheder eller<br />
tvivl at spille ind på det endelige undersøgelsesresultat.<br />
Efter undersøgelserne kan medarbejderne orientere sig om, hvilke<br />
handlingsplaner og initiativer der er sat i værk på baggrund af de<br />
indkommende svar. Handlingsplanerne prioriteres på baggrund af<br />
den grundige og overskuelige statistik, som AMIS systemet automatisk<br />
genererer. Med det overskuelige statistikmateriale i hånden, ”der<br />
viser hvor skoen rent arbejdsmiljømæssigt trykker”, kan sikkerhedslederen<br />
begynde dialogen med de berørte medarbejdere og finde<br />
frem til en brugbar løsning.<br />
Yderligere er der via den offentlige del mulighed for at informere<br />
medarbejderne om virksomhedens initiativer på arbejdsmiljø og<br />
personaleområdet. Eksempelvis kan virksomheden synliggøre dens<br />
Arbejdsmiljø, Personale- og Sundhedsfremmepolitik, samt hvorledes<br />
man håndtere forhold omkring det Rummelige arbejdsmarked. Ligeledes<br />
kan der fra denne side ses lov materiale, arbejdspladsbrugsanvisninger,<br />
vejledninger m.v.<br />
Administrationsdelen<br />
Dette er sikkerhedslederens og personaleafdelingens værktøj, hvor<br />
alt indholdet på de offentlige sider genereres og administreres. Der<br />
er en meget fleksibel spørgeskemadatabase, hvor spørgeskemaer kan<br />
genereres og prioriteres. De lægges ud, så de bliver tilgængelige for<br />
medarbejderne på den offentlige del af AMIS systemet.<br />
Det er fra administrations delen, at statistikken genereres i form af<br />
overskuelige grafer. Statistikken køres hurtigt og nemt, og det er<br />
således på den baggrund, at f.eks. APV resultaterne offentliggøres<br />
og handlingsplaner opstilles. I kraft af statistikken åbner AMIS systemet<br />
op for en egentlig benchmarking af arbejdsmiljøet mellem de<br />
enkelte afdelinger i virksomheden.<br />
Endelig kan tekster og anden information udformes og lægges ud på<br />
de offentlige sider præcis efter virksomhedens ønske.<br />
Teknik og pris<br />
Systemet kan udbygges og designes efter specifikke brugerønsker. I<br />
sin grundform kan det køre fra simple PC servere og kræver ingen<br />
specialinstallation. Systemet afvikles direkte i en almindelig webbrowser<br />
som f. eks. Microsoft Internet Explorer. AMIS systemet er<br />
udviklet i samarbejde med Lundbeck A/S og LEO Pharma A/S. Prisen<br />
er en engangspris uden licens og er på kr. 200.000.<br />
Henvendelse:<br />
AMIS Danmark<br />
Bredgade 36, B, 3. sal<br />
1260 København K<br />
Tlf: 3333 9300, Mobil 2660 1572<br />
Den rigtige handske til jobbet…<br />
Professionelle handskebrugere ved hvor vigtigt<br />
det er at bruge den rigtige handske til jobbet.<br />
Prøv f.eks.<br />
Marigold Fireblade<br />
til beskyttelse mod skarpe genstande.<br />
• Skærebeskyttelse op til kat. 4 (EN388)<br />
• Beskyttelse mod varme op til kat. 4 (EN407)<br />
• Produceret af 100% Kevlar ® fibre Du Pont<br />
• Stort udvalg af handsketyper og størrelser<br />
• Leveres også med ærmer til beskyttelse af<br />
håndled og underarm. 3 længder.<br />
Køb Marigold Fireblade hvor du normalt køber<br />
personlige værnemidler, eller kontakt Marigold<br />
Industrial og få oplyst nærmeste forhandler.<br />
Marigold Industrial, Kaalundsvej 11, 3400 Hillerød<br />
Telefon 48 24 60 23 • Telefax 48 24 53 23<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
15
Arbejdsmiljø en folkesag –<br />
Sikkerhedslederen og medierne<br />
Arbejdsmiljø er ikke en folkesag og sikkerhedslederen er ikke den centrale stabsmedarbejder<br />
selvom arbejdsmiljøet i store virksomheder er kommet på den strategiske<br />
dagsorden i meget personalearbejde. Det kender SSID’s medlemmer fra deres hverdag<br />
og det fremgår tydeligt af den plads vort arbejdsfelt optager i medierne. Arbejdsmiljøet<br />
er aldrig blevet en folkesag som det ydre miljø har været det. Hvordan kan det ændres?<br />
Er muligheden tilstede og hvad kræver det?<br />
De spørgsmål havde SSID’s konferenceudvalget<br />
stillet en af landets førende medierådgivere<br />
Niels R.Brinkmann fra Brinkmann &<br />
Partners til årskonferencen <strong>2003</strong>.<br />
Indlægget afstedkom mange spørgsmål og<br />
kommentarer ligesom der bagefter var stærkt<br />
delte meninger om de historier, der blev fortalt<br />
og de muligheder, der var lagt frem. Indlægget<br />
er væsentlig for os og vort arbejdsfelt<br />
– debatten er livsnødvendig. Den må ikke<br />
dø med konferencen. Derfor bruger dette<br />
nummer af Sikkerhedslederen en del spalteplads<br />
på indlægget. Her refereres det så<br />
direkte som muligt ud fra overheads og egne<br />
noter.<br />
Sikkerhedslederen i medierne<br />
Med udgangspunkt i 48 artikler om arbejdsmiljø<br />
og sikkerhedsledelse fra de seneste 15<br />
måneder kunne Brinkmann konstatere, at<br />
sikkerhedslederen befinder sig mellem miljølederen<br />
på den ene side og HR på den anden.<br />
Eller sagt på en anden måde – mellem det<br />
fysiske ydre miljø og det psykiske arbejdsmiljø.<br />
16 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
I denne sandwich var det tidligere miljølederen,<br />
der løb med medierne. Nu har HR folket<br />
godt fat i det psykiske arbejdsmiljø, og det<br />
gode arbejdsmiljø handler om alt andet end<br />
det sikkerhedslederen beskæftiger sig med.<br />
Omridset af jobbet er flydende. Det blandes<br />
sammen med miljøchefen, HR chefen og sikkerhedsrepræsentanten.<br />
Der er ingen enkeltpersoner,<br />
der er klar eksponent og talerør<br />
for jobbet.<br />
Fokusgruppens synspunkter<br />
En ”fokusgruppe” på 8 sikkerhedsledere /<br />
arbejdsmiljøchefer fra forskellige virksomhedstyper<br />
drøftede som optakt til konferencen<br />
de rejste spørgsmål sammen med<br />
konferenceudvalget og medarbejdere hos<br />
Brinkmann & Partners. På konferencen sammenfattede<br />
Niels R Brinkmann gruppens<br />
drøftelser tillagt egne iagttagelser og erfaringer.<br />
Et tema var, at der er forskel på store og<br />
små virksomheder. Arbejdsmiljøet er ”darling”<br />
i de store virksomheder men et irritationsmoment<br />
og pligt i mange mindre. Det<br />
giver en risiko for A, B og C hold inden for<br />
arbejdsmiljøet og en alvorlig velfærdsrisiko.<br />
Arbejdsmiljøet har ændret sig fra redskab<br />
til at undgå brok til et instrument for ledel-<br />
Niels R. Brinkmann på SSID’s årskonference <strong>2003</strong><br />
sen. Tidligere tiders fokus på regler afløses<br />
af hjælp til selvhjælp.<br />
Et andet tema var den forandring af<br />
arbejdsmiljøarbejder, der finder sted. Psykisk<br />
arbejdsmiljø er det nye dyr i åbenbaringen.<br />
Stress, mobning og samarbejde får den<br />
højeste prioritet når videntunge job afløser<br />
den rå muskelkraft. Her opfattes HR folket<br />
som bedre rustet til at tage ansvar for de<br />
bløde områder som sundhedsfremme, psykisk<br />
arbejdsmiljø og trivsel. Samtidig bliver<br />
de gode gamle sikkerhedsopgaver færre og<br />
færre. Ja, selv her er det fokus på de bløde<br />
værdier som holdninger og adfærd, når<br />
eksempelvis arbejdsulykker skal bekæmpes.<br />
Arbejdsmiljøet er i fokus og det gode arbejdsmiljø<br />
er på ledelsens dagsorden. En meget<br />
vigtig drivkraft er kampen om den gode<br />
veluddannede arbejdskraft i de små nye<br />
årgange. Det er ikke så meget reguleringen,<br />
bøder og lignende, der ændrer kulturen<br />
selvom love, regler og uddannelse kan pro-
fessionalisere arbejdsmiljøet.<br />
Det handler langt mere om holdninger end<br />
om regler. Mange arbejdsmiljøkurser er uden relevans, og der er en<br />
syndflod af informationsmateriale, der reelt ikke flytter noget.<br />
Arbejdsmarkedets parter opleves her som ude af trit med virksomhederne<br />
og de store syndere, der politiserer arbejdsmiljøet unødigt.<br />
Fleksibiliteten i den enkelte virksomhed begrænses af bureaukratiske<br />
aftaler. Det bliver i den sammenhæng svært at differentiere, og ikke alle<br />
har samme behov.<br />
Udfordringerne<br />
For de 8 sikkerhedsledere var udfordringen at skabe organisatorisk<br />
sammenhæng mellem HR og sikkerhedsledelsen når det gælder<br />
det psykiske arbejdsmiljø. Dernæst at afpolitisere arbejdsmiljøet, så<br />
lovgivere og LO/DA lader virksomhederne arbejde fleksibelt. Indsatserne<br />
skal tage afsæt i den enkelte medarbejders faktiske bekymring.<br />
Rammerne skal hænge sammen med virksomhedernes reelle behov.<br />
Der skal være kontinuitet, så mål, midler og rammer hænger<br />
sammen med behov og ikke ændres ved ethvert regeringsskifte.<br />
Endelig så gruppen den almene interesse for de bløde værdier som<br />
en mulighed, der kunne være et springbræt for at få arbejdsmiljøet<br />
ud i de yderste hjørner af organisationen.<br />
Hvordan komme videre<br />
Den sidste del af oplægget handlede om, hvordan sikkerhedslederne<br />
kommer videre som gruppe. Under hovedoverskriften:<br />
Dokumenter kompetence og væsentlighed for virksomheden oplistede<br />
Brinkmann en stribe af ideer og forslag, der bør være det<br />
centrale diskussionspunkt sikkerhedsleder og sikkerhedsleder imellem.<br />
Døm selv og brug dem. De er citeret som de fremstod på<br />
mødet i PowerPoint udgaven. Det er ikke lette løsninger og her<br />
er udfordringer, der vil noget for den enkelte, for lokale netværksgrupper<br />
og for SSID.<br />
Jens Stokholm<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
17
Arbejdsmiljøpåvirkning i<br />
Danmark<br />
Sammenlign din virksomhed med det<br />
dansk gennemsnit<br />
Arbejdsmiljøinstituttet (AMI) har nu gjort<br />
det muligt at sammenligne tal om arbejdsmiljøpåvirkninger<br />
i egen virksomhed med<br />
AMI’s gennemsnit for danske virksomheder.<br />
AMI har spurgt et repræsentativ udpluk af<br />
ansatte på danske virksomheder om alle<br />
typer af arbejdsmiljøpåvirkninger. Disse data<br />
findes i den såkaldte Nationale Arbejdsmiljøkohorte<br />
(NAK), hvor de er tilgængelige i<br />
forskellige typer tabeller og diagrammer på<br />
AMI’s netsted: http://www.ami.dk/ nationaledate.<br />
For virksomhederne kan det være interessant<br />
at kunne sammenligne tal i f. eks. egen<br />
APV med gennemsnit for brancher, jobtyper<br />
og aldersgrupper. Hvor er man placeret i forhold<br />
til et gennemsnit af danskere i årene<br />
1990, 1995 og 2000?<br />
Jobtypetabellerne beskriver i hvilken grad<br />
en personer fordelt på forskellige jobtyper<br />
er udsat for påvirkninger i arbejdsmiljøet.<br />
Det er forholdsvis grove kategorier af jobtype,<br />
som her er samlet.<br />
Branchetabellerne beskriver en række<br />
arbejdsmiljøpåvirkninger fordelt på de 11<br />
branchearbejdsmiljøråd.<br />
Aldersgruppetabellerne beskriver arbejdsmiljøpåvirkningerne<br />
fordelt på alder og køn.<br />
Ved hjælp af farvemarkering angives om<br />
påvirkningen er positiv (grøn) eller negativ<br />
(rød).<br />
I alle tabellerne kan man hente de regneark<br />
frem, der ligger til grund for tabellerne. Det<br />
er så muligt at arbejde videre med tallene og<br />
evt. supplere med egne tal<br />
jst<br />
Arbejdsulykkerne falder<br />
Den nye arbejdsskadestatestik for 2002 er<br />
kommet. Dog mangler fortsat det fulde billed<br />
for 2002, hvor det i lighed med foregående<br />
år kan forventes, at der kommer ca. 3000<br />
flere anmeldelser før endeligt punktum kan<br />
sættes.<br />
18 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Anmeldte arbejdsskader 1997-2002 til Arbejdstilsynet fordelt på arbejdsulykker,<br />
arbejdsbetingede lidelser og år.<br />
Datakilde: Arbejdstilsynet.<br />
Arbejdsskader<br />
Ulykkesår/registreringsår: 1997 1998 1999 2000 2001 2002<br />
Arbejdsulykker: 51.185 50.148 50.004 48.133 46.744 41.607<br />
Arbejdsbetingede lidelser: 15.820 14.456 12.635 12.854 13.590 12.566<br />
I alt: 67.005 64.604 62.639 60.987 60.334 54.173<br />
Arbejdsulykkerne er faldet siden 1997 Det<br />
samme gælder arbejdsbetingede lidelser,<br />
men her er faldet mindre sikkert. Det samme<br />
gælder de meget alvorlige ulykker og dødsulykkerne.<br />
Efter et fald til 52 dødsulykker i<br />
2001 stag antallet i 2002 til 61 og dermed<br />
er vi tilbage på det niveau, dødsulykkestallet<br />
har befundet sig på i 30 år (om end i den lave<br />
ende).<br />
Det er naturligvis glædeligt at ulykketallet er<br />
faldet, men det er for tidligt at erklære en<br />
trend for varig. Lignende er set tidligere.<br />
123 mio. dkr. til<br />
arbejdsmiljøforskning<br />
I <strong>2003</strong> blev der efter folketingsbeslutning<br />
oprettet et arbejdsmiljøforskningsfond med<br />
123 mio. dkr i perioden <strong>2003</strong> – 2006.<br />
Arbejdstilsynet er sekretariat for fondet, og<br />
der er 2 temaet for <strong>2003</strong> – udstødning<br />
og sygefravær. Bek. <strong>nr</strong>. 610 af 25 juni<br />
om Arbejdsmiljøforskningsfondet regulerer<br />
området.<br />
Den europæiske<br />
arbejdsmiljøuge <strong>2003</strong><br />
Forebyggelse af risici ved arbejde med farlige<br />
stoffer er sat på dagsorden i den europæiske<br />
arbejdsmiljøuge <strong>2003</strong>. 21% af EU’s<br />
beskæftigede er udsat for kendte eller mistænkte<br />
kræftfremkaldende stoffer. Andre 22<br />
% indånder røg, dampe og støv i op mod 1⁄4<br />
af arbejdstiden.<br />
I Danmark gennemføres arbejdsmiljøugen<br />
traditionen tro i ugen efter efterårsferien.<br />
Mange aktiviteter er under forberedelse, men<br />
endnu findes ingen samlet oversigt. For at få<br />
denne er det sikreste at henvende sig til den<br />
lokale tilsynskreds i september.<br />
Arbejdsmiljøprisen <strong>2003</strong><br />
3 virksomheder er indstillet til at modtage<br />
den europæiske arbejdsmiljøpris.<br />
Sikker håndtering af kemikalier til søs<br />
Søfartens Arbejdsmiljøråd har udviklet en<br />
kemikaliedatabase, der oplyser om håndtering,<br />
risici og brug af personlige værnemidler<br />
for en stor del af de Kemiske produkter,<br />
der bruges på danske skibe. Den indeholder<br />
2169 produkter fra 17 danske rederier. Den<br />
bliver løbende opdateret opdateret af de 17<br />
danske rederier og en række leverandører<br />
og producenter af kemiske produkter.<br />
Fra opløsningsmidler til vand<br />
Grundfos A/S har med stor succes fjernet de<br />
chlorerede opløsningsmidler, der tidligere<br />
blev brugt til affedningen. Virksomheden gik<br />
helt væk fra opløsningsmidlerne i 1993 og<br />
har siden arbejdet målbevidst på at reducere<br />
mængden af andre kemiske stoffer til affedtning.<br />
Resultatet er en reduktion på næsten<br />
60 pct. i brugen af kemiske stoffer til affedtning<br />
i forhold til 1991, selv om der i dag producers<br />
flere emner end i 1991.<br />
Kemikaliestyring hos tag producenten<br />
Decra A/S<br />
Kemikaliestyringen sørger for overvågning<br />
af, at der bruges de mest arbejdsmiljø- og<br />
miljøvenlige produkter. Nye produkter bliver<br />
vurderet, får de tages i brug, ved hjælp<br />
af leverandørbrugsanvisninger og en kemikaliepolitik,<br />
der handler om at erstatte<br />
farlige produkter med mindre farlige produkter.<br />
Inden en afdeling kan bruge et nyt<br />
produkt, skal det godkendes efter en række<br />
særlige procedurer, der bl.a. sikrer, at der<br />
aldrig kan anskaffes et farligere produkt.<br />
Alle produkter og indholdsstoffer sammenholdes<br />
med relevante lister i forhold til miljø-
og arbejdsmiljølovgivningen. Registreringen<br />
har givet et overblik over, hvilke kemikalier<br />
der er problematiske i forhold til arbejdsmiljøet,<br />
så der arbejdes med en målstyret<br />
substitution på virksomheden. Indførelsen<br />
af systematisk kemikaliestyring har medført,<br />
at Decra A/S har reduceret antallet af kemikalier<br />
med 61 pct.<br />
Virksomhedsplanche<br />
En generel virksomhedsplanche, der - kombineret<br />
med beredskabsplanchen og værnemiddelplanchen<br />
- udgør tillægget til leve-<br />
randørbrugsanvisningen. Der bruges de<br />
samme formuleringer, som der er beskrevet<br />
i virksomhedens kvalitetsstyringssystem.<br />
Beredskabsplanchen viser placeringen af<br />
virksomhedens beredskab, fx flugtveje, evakueringspunkt<br />
og brandslukningsmidler. Her<br />
udover er tilføjet oplysninger om, hvor der<br />
er placeret øjenskylleflasker, værnemidler,<br />
alarmtelefoner m.m. Placeringen er marke-<br />
ret på planchen i form af piktogrammer,<br />
som ligeledes er opsat i stor størrelse<br />
der, hvor de ansatte fysisk befinder sig.<br />
Værnemiddelplanche<br />
Værnemiddelplanchen beskriver de værnemidler,<br />
der skal bruges ved de enkelte<br />
arbejdsprocesser. Medarbejderne blev involveret<br />
i udarbejdelsen, så de samtidig fik<br />
viden om vigtigheden af at følge reglerne.<br />
Værnemiddelplanchen er samtidig en kemisk<br />
arbejdspladvurdering på den enkelte proces.<br />
Værnemiddelplancherne er hængt op på<br />
arbejdsstedet og budskabet er gjort overskueligt<br />
og letlæseligt ved hjælp af piktogrammer.<br />
Det Europæiske<br />
Arbejdsmiljøagentur<br />
Som led i forberedelserne til den europæiske<br />
arbejdsmiljøuge <strong>2003</strong> har Agenturet suppleret<br />
Faktabladene med en lang række nye,<br />
der omhandler sikkerhed ved kemikaliehådtering.<br />
I alt 6 faktablade beskæftiger sig specifikt<br />
med emnet. Yderligere 7 faktablade berører<br />
området under mere generelle overskrifter.<br />
Nr 41: Biologiske agens<br />
Nr 40: Hudallergifremkalden stoffer<br />
Nr 39: Indåndingsallergener<br />
Nr 35: Formidling af oplysninger om farlige<br />
stoffer<br />
Nr 34: Afskafning og erstatning af farlige<br />
stoffer<br />
Nr 33: Introduktion til farlige stoffer på<br />
arbejdspladsen<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
19
20 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
Aktivitetskalender<br />
17. sep. <strong>2003</strong> 10 – 15.30 Temadag om SSID’s fremtidige opgaver og organisationsstruktur<br />
Byggecentrum Middelfart<br />
07. okt. <strong>2003</strong> Jylland Nord Arbejdsmiljøcertificering<br />
MAN B&W Diesel, Frederikshavn<br />
20. okt. <strong>2003</strong> SSID – Debatmøde med politikere<br />
Christiansborg<br />
06. nov. <strong>2003</strong> SSID – Temadag i Middelfart<br />
Byggecentrum Middelfart<br />
19. nov. <strong>2003</strong> Årsmøde København<br />
27. nov. <strong>2003</strong> Årsmøde Jylland Nord<br />
Ålborg / Hobro<br />
04. nov. <strong>2003</strong> Årsmøde Jylland Syd<br />
19. april – 21. april 2004 SSID’s Årskonference, Kolding<br />
Christiansborg mødet<br />
20. oktober <strong>2003</strong><br />
Traditionen tro afholdes møde med formand og næstformand for folketingets arbejdsmarkedsudvalg i oktober.<br />
I år vil mødet falde midt i folketingets behandling af lovforslag til arbejdsmiljøreform. Det gør mødet særlig aktuelt.<br />
Middelfart mødet<br />
6. november <strong>2003</strong><br />
Forsikringsselskaberne har varslet massive præmieforhøjelser på arbejdsskadesforsikringen og arbejdsskadesbegrebet er udvidet.<br />
Hertil kommer, at mange kommuner i stigende omfang lader være med at udbetale sygedagpenge eller kræver refusion af udbetalte<br />
sygedagpenge, hvis der foreligger en arbejdsskade.<br />
Den årlige temadag hos Byggecentrum fokuserer denne gang på arbejdsskader og erstatning efter arbejdsskadereformen<br />
i foråret.
25 år i SSID<br />
Kære Jette<br />
Hvem skulle nu tro det, når man ser Jette<br />
Vinther springe rundt og løse alle mulige<br />
opgaver på SSID’s årskonference eller i en<br />
feberredning få et områdearrangement på<br />
plads. Men det er vitterligt. Jette har nu<br />
arbejdet for SSID i 25 år og været indbegrebet<br />
af SSID’s sekretariat i alle årene. Tillykke<br />
og tak fra alle os, der er dybt afhængig af<br />
din hjælpsomhed, professionalisme og et for<br />
SSID altid bankende hjerte.<br />
Den 1. september 1978 startede du på deltid<br />
som skretær i det dengang nyetablerede<br />
sekretariat under SAS’ tidligere Arbejdsmiljøchef,<br />
Erik Åstrups formandskab. Det er<br />
siden blevet til 6 formænd, en kasser og en<br />
mængde nye medlemmer. Deltiden er der<br />
fortsat, men ellers er der en verden til forskel<br />
fra den forening og det sekretariat du startede<br />
med i 1978 frem til dagens SSID, fra det<br />
beskedne årsmøde dengang til vore dages<br />
top professionelle årsmøde over 3 dage. De<br />
tider er forbi, hvor du kendte alle medlemmerne<br />
personligt og fungerede som informationscentral<br />
og rådgiver kombineret med<br />
social hyggesnak over telefonen. Nu som<br />
dengang er du krumtappen i organisationens<br />
mange forskellige arrangementer, dens<br />
hukommelse og en væsentlig del af dens<br />
historie – og heldigvis for os er der stadig<br />
plads til hyggesnakken ind imellem den<br />
stadig travlere hverdag.<br />
Dit lange og dybe kendskab til SSID parret<br />
med de tre ord hjælpsomhed, professionalisme<br />
og fokus på, hvad der gavner SSID’s<br />
sag er af uvurderlig betydning for vor organisation.<br />
Tak for de 25 år. Vi glæder os til at<br />
have dig i vor midte i endnu mange år.<br />
SSID’s bestyrelse og redaktion<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
21
Områdenyt<br />
København<br />
”Gå på nettet – hellere i dag end i<br />
morgen”<br />
Forsommeren var en rigtig aktiv mødeperiode<br />
for os i SSID. Af forskellige planlægningsmæssige<br />
grunde var vore arrangementer<br />
blevet klumpet sammen i maj måned – men<br />
det blev de nu ikke ringere af, og der var rigtigt<br />
mange deltagere.<br />
Vi startede 7. maj med ”Ulykkesforebyggelse<br />
ved adfærdsændring”. Mødet foregik hos<br />
NCC ved Tuborg Havn, og der var 60 deltagere.<br />
Efter mødet viste værten Sri Sai Das<br />
os entreprenørfirmaets spændende firmadomicil,<br />
der er opbygget som åbne kontorer<br />
rundt om en atriumgård. Men inden dette<br />
hørte vi bl.a.:<br />
• Kirsten Jørgensen fra AT fortalte, at der<br />
er en stor forskel på hvilken risiko folk<br />
subjektivt oplever og den reelle risiko. I<br />
nogle brancher er der en opfattelse af,<br />
at visse risici simpelt hen er en del af<br />
jobbet og ikke kan undgås – og derfor<br />
gør man ikke nok ved disse.<br />
• Johnny Dyreborg fra AMI stillede spørgsmål<br />
ved, om holdninger til sikkerhed i<br />
virkeligheden betyder så meget – undersøgelser<br />
viser, at unge med ”de rigtige<br />
holdninger” hurtigt tilpasser sig gruppens<br />
normer, der især præges af præstationskrav<br />
og tidspres. Derfor skal der<br />
sættes ind her, frem for isolerede kampagner<br />
med løftede pegefingre.<br />
22 Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
• Mads Jensen fra konsulentfirmaet IMPRO<br />
tog udgangspunkt i en case fra Norsk<br />
Hydro, der laver gødning, aluminium og<br />
energi. En større ulykke i 1985 medførte<br />
at topledelsen sammen med konsulenterne<br />
tog forebyggelse ind i linieledelsen.<br />
Man arbejdede systematisk med ”farlige<br />
hændelser” og fik ”knækket kurven”. Selv<br />
banale faldulykker ser ud til at falde, og<br />
dette har vist sig ikke blot at være en<br />
kortvarig effekt.<br />
• Kåre Christensen fra NCC fortalte, at de<br />
har sænket ulykkesfrekvensen fra 59 til<br />
24 ved at lave ”interne benchmark” på<br />
de forskellige delentrepriser.<br />
Senere i maj forsøgte vi som SSID-region<br />
noget nyt, idet vi havde arrangeret et heldagsmøde<br />
i Ingeniørens Hus sammen med<br />
IDA’s Selskab for Arbejdsmiljø. Emnet var<br />
”Kemikaliestyring i praksis”. Mødet fik en<br />
overvældende tilstrømning, idet 131 deltog,<br />
vi har dog ikke overblik over hvor mange af<br />
disse, der kom fra SSID.<br />
• Mødets formål var at diskutere konkrete<br />
virksomheders indsats, og vi hørte oplæg<br />
fra Junckers, Carlsberg, NCC, R98, Århus<br />
Amt og DTU.<br />
• Efter frokosten fokuserede vi på forskellige<br />
værktøjer til brug for kemikaliestyring<br />
– her hørte vi fra Chemtox,<br />
Sigma-Aldrich, Kemisk Institut fra Århus<br />
Universitet og APB-autor.<br />
• Evalueringen var overvejende positiv,<br />
men der var for mange indlæg i forhold til<br />
tiden, ventilationen kunne ikke matche<br />
de mange deltagere og der var enkelte<br />
som fik P-bøder pga. dårlig skiltning af<br />
P-reglerne.<br />
• Mødet er omtalt i en separat artikel her i<br />
bladet.<br />
Områdeudvalget satser til efteråret på et virksomhedsbesøg<br />
med mindre stramt pakket<br />
program, så vi også får lejlighed til at snakke<br />
lidt på tværs og udveksle erfaringer. På landsplan<br />
deltager en del af os i 17.september<br />
mødet om SSID’s interne struktur – skal<br />
vi f.eks. ændre vor regionsinddeling ? Vi<br />
regner også med at se mange af vore medlemmer<br />
den 20. oktober på Christiansborg<br />
og 6.november i Middelfart.<br />
Årsmødet planlægges til onsdag den 19.<br />
november – det afholdes hos ”GEUS – geologiske<br />
undersøgelser” på Øster Voldgade.<br />
På mødet vil vi bl.a. gennemgå nyhederne<br />
på SSID’s hjemmeside, hvor der nu er mulighed<br />
for at gå ind i ”Debat-Forum” og mulighed<br />
for at DU lægger langt flere data om DIG<br />
ind i medlemsarkivet – du kan f.eks. lægge<br />
dit smukke portræt på nettet. Du har også<br />
mulighed for at linke til relevante arbejdsmiljøsider<br />
på din virksomhed… og du behøver<br />
ikke engang vente, gå bare i gang med<br />
det samme!!!<br />
Tænk i øvrigt over, om det ikke var noget<br />
for dig at deltage i områdeudvalget. He<strong>nr</strong>ik<br />
Hansen og Lone Øhrberg finder nemlig<br />
begge, at de har trukket deres del af læsset<br />
– og de har varslet at de træder ud her til<br />
november.<br />
Ole Vendelbo
Områdenyt<br />
Jylland Nord Fyn Sjælland<br />
SSID Nord holdt medlemsmøde den 22. maj<br />
<strong>2003</strong> hos Post Danmark i Viborg. 17 deltagere<br />
– en fordobling af vort sidste møde –<br />
havde en interessant dag. Postmester He<strong>nr</strong>ik<br />
B. Nielsen bød velkommen sammen med<br />
sikkerhedsleder Ernst A. Mortensen. Sidstnævnte<br />
kunne fortælle os,, at vi egentlig var<br />
på en forkert adresse, da han netop var flyttet<br />
til Herning, idet Viborg og Ringkøbing<br />
Amt var blevet slået sammen.. Postmesteren<br />
kunne i samme ombæring oplyse, at Viborg<br />
jo ikke var et rigtigt postfordelingscenter.<br />
Man fordeler ”kun” post til de ca. 35.000 husstande<br />
i Viborg og omegn. Alligevel fik vi en<br />
interessant rundvisning, hvor vi ved selvsyn<br />
kunne se, at der er tænkt meget i medarbejdernes<br />
ergonomiske a-miljø ved indretningen<br />
af postfordelingen. Vi fik også at vide,<br />
at Post Danmark har deres eget selvevalueringssystem<br />
til kvalitetskontrol. Sikkerhedslederen<br />
kunne fortælle om postvæsenets<br />
vigtigste arbejdsskader – den hyppigste er<br />
”hundebid”. Forebyggelse: kurser i hundepsykologi<br />
og hundekiks.<br />
Eftermiddagen var sat af til en orientering<br />
om brand- og sikkerhedsrådgivning. Kurt<br />
Bach Jensen, Sikkerhedspartner A/S fortalte<br />
om assistanceberedskab og koordinerede<br />
sikkerhedsløsninger og risikovurdering<br />
af virksomheden. Desuden fortalte Dansk<br />
brandteknik a.s., hvordan man kan få foretaget<br />
en brandteknisk gennemgang af hele<br />
virksomheden med angivelse af tre forskellige<br />
risikoniveauer. Hermed kan beredskabet<br />
målrettes, hvilket sparer penge – tilbuddet<br />
lød: spar op til 20 – 40 % på dit nuværende<br />
budget til brandsikkerhed.<br />
Alt i alt en god dag; men med for lidt tid til<br />
erfaringsudveksling. Det vil vi råde bod på<br />
ved vore to næste arrangementer:<br />
7. oktober, hvor vi skal til MAN B&W i Frederikshavn.<br />
Her skal vi høre om praktiske erfaringer<br />
med certificering samt se skibsfartens<br />
svar på HDI-motoren.<br />
27. november går turen til Ålborg / Hobro<br />
området. Her vil vi snakke netværksdannelse<br />
og have god til erfaringsudveksling samt<br />
afholde årsmøde – evt. i forbindelse med<br />
besøg i den nye islandske udendørs badstue<br />
i Ålborg.<br />
Poul C Jespersen<br />
Rent SSID-mæssigt har det været et forholdsvist<br />
roligt halvår på Fyn, hvilket jeg skal<br />
beklage.<br />
Efteråret bliver præget af nogle artiviteter,<br />
som er af interesse for hele landet. Den første<br />
aktivitetÊbliver Strategikonferencen den 17.<br />
september, hvor der er 55 medlemmer tilmeldt.<br />
På denne konference skal interesserde<br />
medlemmer drøfte, i hvilken retning<br />
SSID skal gå kan udvikle sig i, hvilket kan<br />
blive særdeles spændende.<br />
Den 6. november er der den årlige temadag<br />
på Byggecentrum i Middelfart. Der er al<br />
mulig grund til at reservere datoen, hvor en<br />
række aktuelle emner vil blive taget op.<br />
Der er ikke sat dato på julemødet, men bestyrelsen<br />
vil snarest finde en interessant virksomhed<br />
og kombinere dette med en aktuel<br />
oplægsholder. Nærmere oplysninger herom<br />
følger.<br />
Det er en god idé at holde sig opdateret<br />
på vores hjemmeside, hvor I også opfordres<br />
til at lægge relevante personlige oplysninger<br />
ind.<br />
Per Bech<br />
Vi har nu i område Sjælland holdt vores<br />
første bestyrelsesmøde, hvor vi desværre<br />
ikke kunne være fuldtallige.<br />
Der blev på mødet drøftet mange<br />
spændende ideer, som vi vil arbejde<br />
videre med. En del af diskussionen gik<br />
på, hvordan vi kan få flere medlemmer<br />
til at deltage i arrangementer og her<br />
vil vi prøve, at få de arrangementer vi<br />
holder, spredt geografisk ud over vores<br />
område så også medlemmer, der bor<br />
mere i udkanten af vores område føler<br />
det er overkommeligt at deltage i et<br />
arrangement.<br />
En ting vi talte om er, hvordan vi kan få<br />
nye medlemmer i område Sjælland og<br />
her vil vi undersøge muligheden for, at<br />
invitere ikke-medlemmer med til nogen<br />
af vores arrangementer.<br />
På grund af en travl sommer har vi<br />
desværre ikke fået arrangeret nogle<br />
medlemsmøder endnu, men vi regner<br />
med at gå i gang med dette arbejde<br />
snarest.<br />
Anne Bitzer<br />
Sikkerhedslederen 3/<strong>2003</strong><br />
23
Wichmandsgade 15, Postbox 50, DK–5100 Odense<br />
Tel. +45 66 11 70 30, Fax +45 65 90 81 55<br />
e-mail: info@cnsafety.dk