Kandidat i Politik/Administration, 2012 - Det ...
Kandidat i Politik/Administration, 2012 - Det ...
Kandidat i Politik/Administration, 2012 - Det ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Studieordning for<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administrationved Aalborg Universitet.Gældende fra september <strong>2012</strong>I medfør af lovbekendtgørelse nr. 695 af 22. juni 2011 om universiteter (Universitetsloven) med senereændringer fastsættes følgende studieordning for kandidatuddannelsen i politik og administration.§ 1 Bekendtgørelsesgrundlag<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration er tilrettelagt i henhold til bekendtgørelse nr. 814 af 29.juni 2010 om bachelor- og kandidatuddannelser ved universiteterne (Uddannelsesbekendtgørelsen) medsenere ændringer og bekendtgørelse nr. 666 af 24. juni <strong>2012</strong> om eksamen og censur veduniversitetsuddannelser (Eksamensbekendtgørelsen). Der henvises yderligere til bekendtgørelse nr. 213 af21. februar <strong>2012</strong> (kandidat-adgangsbekendtgørelsen) og bekendtgørelse nr. 250 af 15. marts 2007(Karakterbekendtgørelsen) med senere ændringer.§ 2 Studienævn og censorkorps<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration hører under Studienævnet for politik og administration ogsamfundsfag, <strong>Det</strong> Samfundsvidenskabelige Fakultet, Aalborg Universitet, og under censorkorpset forforvaltningsuddannelserne og global studies.§ 3 OptagelseOptagelse på kandidatuddannelsen i politik og administration forudsætter en bacheloruddannelse i politikog administration eller en bacheloruddannelse i <strong>Politik</strong>/<strong>Administration</strong> og Samfundsfag fra AalborgUniversitet. Tilsvarende bacheloruddannelser fra Roskilde Universitetscenter og bacheloruddannelsen iStatskundskab fra Københavns, Århus og Syddansk Universitet giver ligeledes direkte adgang tilkandidatuddannelsen.Studerende med andre bacheloruddannelser vil efter ansøgning til studienævnet kunne optages efter enkonkret faglig vurdering, hvoraf det vil fremgå, om der er behov for og krav om faglig supplering.§ 4 Uddannelsens betegnelse på dansk og engelsk samt latinUddannelsens betegnelse på dansk og engelsk er hhv. <strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration ogMaster of Science (MSc) in Public <strong>Administration</strong>. Den latinske betegnelse er Candidatus/candidatascientiarum administrationis, cand.scient.adm.
§ 5 Uddannelsens normering angivet i ECTS<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration er en 2-årig forskningsbaseret heltidsuddannelse.Uddannelsen er normeret til 120 ECTS.§ 6 Uddannelsens faglige profilStk. 1. Uddannelsens formål<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration har til formål at kvalificere kandidaten til selvstændigt ogkritisk at kunne identificere, analysere og udarbejde løsninger i forhold til politiske ogforvaltningsmæssige/administrative problemstillinger i den offentlige og private sektor.Den studerende skal kvalificeres til varetagelse af akademiske funktioner inden for en række forskelligeområder som: administration, politikudvikling, evaluering, undervisning og formidling af samfundsmæssigeog politisk-administrative problemstillinger samt til deltagelse i videnskabeligt udviklingsarbejde, herunderforskeruddannelse.Stk. 2. Uddannelsens fagI kandidatuddannelsen i politik og administration udgør de konstituerende fagelementer (de fagligekerneområder) i alt 90/110 ECTS, hvoraf kandidatspecialet udgør 30 ECTS.Valgfag udgør mindst 10 ECTS og maximalt 30 ECTS (jf. § 7. stk. 1 nedenfor).<strong>Kandidat</strong>uddannelsen er et afrundet forløb, der udbygger de kundskaber og den indsigt, de studerende harerhvervet på bacheloruddannelsen.<strong>Kandidat</strong>uddannelsens særlige faglige kompetence og identitet er bygget op og sammensat af 3 fagligekerneområder:1. Organisation og forvaltning.2. Policyanalyse3. Politisk kommunikation og deltagelse.Uddannelsens indhold er tilrettelagt via en række moduler, hvor der udbydes faglige seminarer omvideregående politiske og forvaltningsmæssige/administrative fag - og problemområder. Seminarerne tagerenten udgangspunkt i et enkelt fagligt kerneområde eller er tværgående med inddragelse af mindst 2 af defaglige kerneområder. (jf. § 7 stk. 1 nedenfor)Stk. 3. De faglige og erhvervsrelevante kompetencer kandidaten har efter afsluttet uddannelse<strong>Kandidat</strong>er i politik og administration har efter afsluttet uddannelse opnået evne til: selvstændigt at kunne tilrettelægge og gennemføre dyberegående undersøgelser afsamfundsmæssige og politisk-administrative problemer samt at kunne forholde sig kritisk til detanvendte teoretiske og metodiske grundlag2
at anvende samfundsvidenskabelige teorier og metoder i en analytisk sammenhæng og til at kunneoverføre viden og indsigt om politiske og administrative problemstillinger fra et område til et andetat kunne se sociale, politiske og administrative forhold som socialt konstruerede fænomener ogdermed have blik for forandringer og alternative udviklingsmuligheder i offentlige og privatevirksomhederHerudover opnår kandidaterne i sammenhæng med deres individuelle valgte profil (jf. § 7a nedenfor)faglige kompetencer og evne til:at forstå samspillet mellem samfundsmæssige udviklingstendenser og den offentlige sektorsudvikling, samt evne til at gennemføre kvalificerede analyser af samspillet i forhold til udvalgteområderat forstå, udarbejde, analysere og evaluere politikforslag og implementeringsprocesser i offentligeog private virksomheder og organisationerat forstå og indgå i organisatoriske og institutionelle forandrings- og reformprocesser i denoffentlige forvaltning, samt evner til at gennemføre analyser af offentlig styring, organisation ogledelse i relation hertilat gennemføre kvalificerede analyser af den politiske kommunikation og dens konsekvenser ogeffekter i forhold til politik og demokratiat analysere og vurdere internationale og overnationale institutioners samspil med og indflydelsepå politik og forvaltning på nationalt niveauat deltage i fortløbende kommunikations, - udviklings- og projektarbejde og ledelse afprojektarbejder i sammenhæng med interne og eksterne aktørerat indgå i mere traditionelle administrative opgaveområder, herunder administration af forskelligeregulerings- og styringsformer, samt indsigt i de særlige, normative og etiske krav, som rettes modoffentlig administration og ledelse.at formidle en samfundsvidenskabelig viden på en systematisk og velstruktureret måde i skriftlig ogmundtlig formEndelig opnår kandidaterne evne til:at arbejde problemorienteret og tværfagligt samt indgå i projektorganiseringerat tilegne sig ny viden og at kunne omstille og forny sig i forhold til nye udfordringer og behovet fornye faglige kompetencerat samarbejde og arbejde i teams samt indgå i læringsmiljøer§ 7 Regler om moduler, fagelementer og valgfag.Stk. 1. Moduler og faglige seminarer3
På kandidatuddannelsen kan der indgå følgende moduler:Modul 1: Organisation og forvaltning 10/20 ECTSModul 2: Policyanalyse 10/20 ECTSModul 3: Politisk kommunikation og – deltagelse 10/20 ECTSModul 4: Tværgående seminarer 10/20 ECTSModul 5: Valgfag 10/20/30 ECTSModul 6: Projektorienteret forløb 10/20/30 ECTSModul 7: Speciale 30 ECTSModulerne på 1. – 3. semester af uddannelsen har et omfang på enten 10 ECTS eller 20 ECTS.Et modul på 10 ECTS omfatter et fagligt seminar og en mundtlig prøve i tilknytning hertil.Et modul på 20 ECTS omfatter et fagligt seminar og en projektrapport.Der skal skrives mindst 2 projekter på uddannelsens 1. – 3. semesterPå 1. – 3. semester kan der indgå et modul på 30 ECTS i forbindelse med valgfag og projektorienteretforløb.De enkelte modulers mål og indhold.Modul 1: Organisation og forvaltning (10/20 ECTS)1. Indhold<strong>Det</strong> faglige kerneområde Organisation og forvaltning belyser organisations-, politik- og styringsformerne iden offentlige forvaltning.Der er særlig vægt på at studere organisationernes struktur, kultur og ændringsprocesser samt forholdetmellem forvaltningen og dens omgivelser, herunder politiske, demokratiske og effektivitetsmæssigekonsekvenser af nye organisatoriske former og arbejdsmåder i den offentlige forvaltning og organisationermed tilknytning til den offentlige sektor.Organisation og forvaltning kan studeres ud fra en politologisk vinkel med blik forvaltningen og dens rolle iden politiske styring, herunder forvaltningens rolle i en politisk demokratisk styreform, samt de normativeog magtmæssige problematikker, der knytter sig hertil.Med en organisationsteoretisk vinkel lægges vægten på at se forvaltningen som både enkeltorganisationerog samlinger af organisationer med egne strukturer, værdier og identiteter og egne opfattelser afomverdenen og det politiske system.4
Kerneområdet anvender organisations- og forvaltningsteoretiske perspektiver på enkeltorganisationer,organisatoriske netværk og organisatoriske felter og arbejder med alle niveauer lige fra enkeltståendeorganisationer til kommunale, regionale og nationale samt det europæiske og internationale niveau.De konkrete seminarudbud sigter mod en videregående behandling af udvalgte teoretiske og empiriskeproblemstillinger og ligger i forlængelse af en grundlæggende introduktion af det faglige område påbacheloruddannelsen.2. Kompetenceprofil og kompetencemål<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:at analysere organisationer som komplekse sociale systemer, herunder de forskelligehandlingslogikker, der kendetegner de organisatoriske strukturer og processer, samtorganisationers samspil med omgivelserneat indgå i og forstå organisatoriske og institutionelle forandrings- og reformprocesser i denoffentlige forvaltning, samt til at gennemføre analyser af offentlig styring, organisation og ledelse irelation hertilat indgå i og forholde sig konstruktivt til organisatoriske forandringer, samt til at gennemførekvalificerede analyser af og implementere organisatoriske ændringerDe udbudte seminarer skal indeholde en beskrivelse af de konkrete kompetencemål, der skal opnås ogangive, hvorledes disse evt. afviger fra de kompetencemål, der er beskrevet ovenfor.Modul 2: Policyanalyse (10/20 ECTS)1. IndholdPolicyanalyse sætter som fagligt kerneområde fokus på politikkens tilblivelse, indhold og effekter, herundersamspillet med det omgivende samfund og dynamikken i politiske forandringsprocesser.Kerneområdet spænder fra studiet af institutionsudvikling og politiske processer og samspillet mellempolitik og samfund til mere anvendelsesorienterede studier, der sætter fokus på politikkens effekter ogsigter mod at bidrage til politisk løsning af konkrete samfundsmæssige problemer.Policyanalysens genstandsfelt er kendetegnet ved, at policy både kan indgå som afhængig og uafhængigvariabel. <strong>Det</strong>te fordrer en dyberegående viden om forskellige typer af politik og om politiske institutioner,herunder såvel de samfundsmæssige forhold, der virker ind på den politiske forandringsproces, sominstitutionelle forandringer så som samarbejdet mellem private og offentlige aktører, netværkssamarbejdeog policyformulering i netværk.Den forvaltningsnære del af policyanalysen har desuden et særligt fokus på forvaltningen som arena forudvikling, design, implementering og evaluering af konkrete policies. <strong>Det</strong>te forudsætter en forståelse afudvikling, gennemførelse og vurdering af offentlige politikker, herunder hvorledes institutionelle,aktørmæssige og indholdsmæssige aspekter har betydning for politikkens gennemførelse ogadministration.5
Policyanalysen fordrer viden, som er problemorienteret og tværvidenskabelig, samt forståelse for, hvordanviden benyttes i en demokratisk sammenhæng.De konkretes seminarudbud sigter mod en videregående behandling af udvalgte teoretiske og empiriskeproblemstillinger og ligger i forlængelse af de fagelementer, der er introduceret på bacheloruddannelsen.2. Kompetenceprofil og kompetencemål<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:at forstå og indgå i komplekse politiske forandringsprocesser, samt evne til at analysere forskelligetyper af politik og politisk forandring med inddragelse af forskellige samfundsmæssigedeterminanter, interesser og magtforhold, diskurser samt institutionelle forhold og dynamikkerat forstå, udarbejde, analysere og evaluere politikforslag og implementeringsprocesser i offentligeog private virksomheder og organisationerat inddrage demokratiske og etiske aspekter i analyser af politikkens tilblivelse, indhold og effekterDe udbudte seminarer skal indeholde en beskrivelse af de konkrete kompetencemål, der skal opnås ogangive, hvorledes disse evt. afviger fra de kompetencemål, der er beskrevet ovenfor.Modul 3: Politisk kommunikation og deltagelse (10/20 ECTS)1. IndholdPolitisk kommunikation og deltagelse er som fagligt kerneområde placeret i et kryds- og tværdisciplinærtfelt mellem kommunikationsanalyser på det humanistiske område og politisk sociologi og politologi.Politisk kommunikation og deltagelse omhandler problemstillinger om, hvordan informationer ogbudskaber via forskellige medier kommunikeres mellem borgere og politiske myndigheder på forskelligeniveauer.Centralt står den politiske kommunikations betydning for politikdannelse og implementering samt forpolitisk meningsdannelse, herunder hvilken rolle medierne spiller i denne proces.Analyser af sådanne problemstillinger fordrer på den ene side viden om ændringer i de politiske ogadministrative systemer, herunder hvordan politiske aktører spiller sammen med professionellekommunikationsarbejdere og mediefolk, ligesom det fordrer kendskab til ændringer i befolkningensdeltagelsesmønstre og holdninger til politik.Der kræves desuden kendskab til de medier, der formidler informationer og budskaber samt fungerer somfora for offentlig debat. I den forbindelse lægges særlig vægt på anvendelsen af ny informations- ogkommunikationsteknologi i den offentlige forvaltning og i samspillet mellem borgerne og det politiskesystem.6
Politisk kommunikation og deltagelse sigter på en tæt kobling til de to øvrige faglige kerneområder påkandidatuddannelsen, herunder koblingen til demokratiteoretiske problemstillinger.De konkrete seminarudbud sigter mod en videregående behandling af udvalgte teoretiske og empiriskeproblemstillinger og ligger i forlængelse af de fagelementer, der er introduceret på bacheloruddannelsen.2. Kompetenceprofil og kompetencemål<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:at identificere og analysere centrale processer i forskellige former for politisk kommunikationkritisk at vurdere og analysere kommunikationsprocessens konsekvenser og effekter i forhold tilpolitikdannelse, herunder i forhold til politik og demokratiat identificere og strukturere centrale kommunikations- og deltagelsesprocesserDe udbudte seminarer skal indeholde en beskrivelse af de konkrete kompetencemål, der skal opnås ogangive, hvorledes disse evt. afviger fra de kompetencemål, der er beskrevet ovenfor.Modul 4: Tværgående seminarer (10/20 ECTS)1. IndholdFormålet med de tværgående seminarer er at udbyde undervisning på tværs af de 3 faglige kerneområder.I de tværgående seminarer indgår aspekter fra mindst 2 af de faglige kerneområder.De konkrete seminarudbud sigter mod en videregående behandling af udvalgte teoretiske og empiriskeproblemstillinger af tværgående karakter, herunder at såvel nye som strategisk vigtige problemstillinger foruddannelsens profil som helhed bliver udbudt til de studerende.2. Kompetenceprofil og kompetencemål:<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:at anvende flere teoretisk-analytiske tilgange til analyser af komplekse politiskadministrativeproblemstillingerat arbejde på tværs af uddannelsens kerneområder med henblik på at kunne identificere, analysereog udarbejde løsninger i forhold til specifikke politiske og administrative problemstillingerDe udbudte seminarer skal indeholde en beskrivelse af de konkrete kompetencemål, der skal opnås ogangive, hvorledes disse evt. afviger fra de kompetencemål, der er beskrevet ovenfor.Modul 5: Valgfag (10/20/30 ECTS)1. IndholdVed valgfag forstås fag og faglige områder, der ikke indgår i kandidatuddannelsens faglige kerneområder ogtværgående seminarer (modul 1- 4).7
Valgfag har et omfang på minimum 10 ECTS og et maksimum på 30 ECTS.I forbindelse med valgfag, der overskrider 20 ECTS skal studienævnet godkende, at de overskridende 10ECTS kan betragtes som ækvivalerende med et af de 3 faglige kerneområder på kandidatuddannelsen(modul 1-3).Valgfag kan udbydes af andre studienævn ved Aalborg Universitet eller andre højereuddannelsesinstitutioner i Danmark eller udlandet. Valgfagene skal forhåndsgodkendes af studienævnet.Studienævnet for <strong>Politik</strong> & <strong>Administration</strong> og Samfundsfag kan eventuelt i samarbejde med andrestudienævn udbyde studieaktiviteter, der kan godkendes som valgfag.2. Kompetenceprofil og kompetencemål<strong>Kandidat</strong>en opnår gennem valgfagene en særlig faglig kompetence, der er led i den valgte profilering.De faglige kompetencer kan være særligt dybtgående eller supplerende kompetencer, der inden for denvalgte profilering kvalificerer til politiske og administrative analyser og problemløsning.Modul 6: Valgfag: Projektorienterede forløb (10/20/30 ECTS)1. Indhold<strong>Det</strong> er muligt at afløse et valgfag på kandidatuddannelsen gennem projektorienterede forløb.Projektorienterede forløb kan være en mulighed for at kombinere teorier og metoder fra uddannelsen meden politisk og administrativ praksis i virksomheder og organisationer.Projektorienterede forløb skal have et uddannelsessigte, og arbejdsopgaverne, der indgår i forløbet, skalvære på akademisk niveau.Der er 3 former for projektorienterede forløb, hvor der i forlængelse af forløbet sker en skriftligafrapportering, der skal indeholde refleksioner over samspillet mellem praksis og teorier og metoder frauddannelsen.Ved projektorienterede forløb på 10 ECTS afleveres en rapport på max. 10 normalsider, hvor der redegøresfor det faglige udbytte af forløbet og en eller flere problemstillinger fra forløbet identificeres.Ved projektorienterede forløb på 20 ECTS afleveres en rapport på max. 20 normalsider, hvor der redegøresfor det faglige udbytte af forløbet og en eller flere problemstillinger fra forløbet identificeres og analyseresved anvendelse af relevante teorier og metoder fra uddannelsen.8
Ved projektorienterede forløb på 30 ECTS afleveres en rapport på max. 30 normalsider, hvor der redegøresfor det faglige udbytte af forløbet og en eller flere problemstillinger fra forløbet identificeres og analyseresved anvendelse af relevante teorier og metoder fra uddannelsen.Studienævnet for politik og administration og samfundsfag skal godkende det projektorienterede forløb førdet påbegyndes, og en godkendelse forudsætter, at den studerende har afsluttet 1. semester eller 30 ECTSaf kandidatuddannelsen.De nærmere regler for det projektorienterede forløb på hhv. 10 -, 20- og 30 ECTS og for ansøgning oggodkendelse af det projektorienterede forløb vil fremgå af studiets intranet.2. Kompetenceprofil og kompetencemålProjektorienterede forløb 10 ECTS:<strong>Kandidat</strong>en opnår evne tilat kunne dokumentere det faglige udbytte af forløbet, herunder hvorledes enpraksisrelateret problemstilling fra organisationer/virksomheder kan identificeres og beskrives isammenhæng med relevante teorier og metoder fra uddannelsenat indgå i et samarbejde om at planlægge og gennemføre politisk- administrative opgaver på etakademisk niveauProjektorienterede forløb 20 ECTS:<strong>Kandidat</strong>en opnår evne tilat anvende relevante teorier og metoder fra uddannelsen i en analyse af en praksisrelateretproblemstilling fra organisationer/virksomhederat indgå i et samarbejde om at planlægge og gennemføre politisk-administrative opgaver på etakademisk niveauProjektorienterede forløb 30 ECTS:<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:at anvende relevante teorier og metoder fra uddannelsen i en analyse af en praksisrelateretproblemstilling fra organisationer/virksomhederat indgå i et samarbejde om at planlægge og gennemføre politisk-administrative opgaver på etakademisk niveau9
Modul 7: Specialet (30 ECTS)1. Specialestudiets form og indhold<strong>Kandidat</strong>specialet i politik og administration består af en større skriftlig afhandling om en afgrænsetproblemstilling, der skal sikre en dybtgående teoretisk og metodisk behandling inden for et eller flere afuddannelsens kerneområder.Specialet foregår under vejledning, men de(n) specialestuderende tilrettelægger selv specialeforløbet.De(n) studerende får af studienævnet tildelt en specialevejleder, når der er valgt emne ogproblemformulering, og der foreligger et samlet skriftligt design for specialet.Specialevejlederen og studienævnet godkender specialeemnet, og der fastsættes en frist for specialetsaflevering. Specialet kan udarbejdes gruppevis eller individuelt.Specialet må for en enkelt studerende max. have et omfang på 75 normalsider. For hver ekstra studerende ien gruppe forøges dette sidetal med 25 sider (2 studerende max. 100 normalsider, 3 studerende max. 125normalsider og 4 studerende 150 normalsider).2. Kompetenceprofil og kompetencemål<strong>Kandidat</strong>en opnår evne til:selvstændigt at afgrænse en relevant problemstilling og tilrettelægge og gennemføre envidenskabelig analyse inden for et eller flere af uddannelsens kerneområderat arbejde med teorier og metoder på en dybtgående måde og forholde sig kritisk til det anvendteteoretiske og metodiske grundlagen selvstændighed i analysearbejdet og evne til kritisk at vurdere andres forskningsresultater ogløsningsforslag inden for det valgte emne/den valgte problemstillingat kunne diskutere og vurdere alternative løsningsstrategier til en given problemstilling§ 8 Individuel kompetenceprofilDen studerende tilrettelægger sin kompetenceprofil ud fra modulerne 1-4 ovenfor og de muligheder, der erfor at tage valgfag og projektorienterede forløb (modul 5 og 6).Studienævnet udbyder på 1. – 3. semester følgende faglige seminarer: seminarer, der tager udgangspunkt i hvert af de faglige kerneområder i Modul 1-3.tværgående seminarer, der tager udgangspunkt i mindst 2 af de faglige kerneområder.Udbuddet af faglige seminarer er tilrettelagt, så studerende får mulighed for at vælge tværgåendeseminarer i løbet af 1. – 3. semester.Studerende på 1. og 3. semester kan følge de faglige seminarer, der udbydes i efterårssemesteret.10
§ 9 Regler om skriftlige opgaver, herunder kandidatspecialet (sprog)En normalside i forbindelse med skriftlige opgaver og projekter svarer til 2400 anslag inklusive mellemrumog noter.En opgaves/et projekts antal normalsider omfatter ikke bilag, indholdsfortegnelse og litteraturliste.(Omfanget af bilagsmateriale må stå i et rimeligt forhold til opgavens/projektets omfang).Ved aflevering af en skriftlig opgave eller et projekt skal antal anslag altid angives.Overskrides det normerede omfang kan opgaven/projektet afvises.Der skal afleveres minimum 50 % af det normerede omfang. I modsat fald kan opgaven/projektet afvises.I bedømmelsen af samtlige skriftlige arbejder, uanset hvilket sprog de er udarbejdet på, indgår en vurderingaf den studerendes stave- og formuleringsevne. Til grund for vurderingen af den sproglige præstationlægges ortografisk og grammatisk korrekthed samt stilistisk sikkerhed. Den sproglige præstation skal altidindgå som en selvstændig dimension i den samlede vurdering. Dog kan ingen prøve samlet vurderes tilbestået alene på grund af en god sproglig præstation, ligesom en prøve normalt ikke kan vurderes til ikkebestået alene på grund af en ringe sproglig præstation. Ovenstående gælder, medmindre andet er anført iforbindelse med den enkelte prøve.Specialeprojektet skal indeholde et resumé på engelsk. Hvis projektet er skrevet på engelsk, kan resumeetskrives på dansk, norsk eller svensk efter studienævnets godkendelse. Resumeet skal være på mindst 1 ogmå højst være på 2 sider (indgår ikke i de for specialet fastsatte minimum- og maksimumsidetal pr.studerende). Resumeet indgår i helhedsvurderingen af specialet.§ 10 Regler om merit, herunder mulighed for valg af moduler, der indgår i en anden uddannelse ved etuniversitet i Danmark eller udlandetDer gives merit efter skriftlig og dokumenteret ansøgning for prøver med tilsvarende indhold fra danske ogudenlandske universiteter. Med studienævnets godkendelse kan der vælges moduler der indholdsmæssigt,omfangsmæssigt og niveaumæssigt svarer til modulerne i kandidatuddannelsen i politik og administration.Der kan maximalt søges om forhåndsgodkendelse for studieaktiviteter af et omfang på 60 ECTS og specialetskal skrives i regi af studienævnet for <strong>Politik</strong> & <strong>Administration</strong> og Samfundsfag.Merit for enkelte eller flere moduler er betinget af, at disse studieaktiviteter er prøvebelagt.§ 11 Afslutning af kandidatuddannelsen<strong>Kandidat</strong>uddannelsen i politik og administration skal være afsluttet senest 4 år efter den er påbegyndt.§ 12 Eventuelle regler om krav om læsning af tekster på fremmedsprog og angivelse af hvilket kendskabtil fremmedsproget/ene dette forudsætter11
Der forudsættes evne til at læse fagtekster på dansk, engelsk, norsk og svensk, som er de sprog pensum erskrevet på.§ 13 EksamensreglerFor regler om sygeeksamen og omprøver, som ligger i den ordinære eksamenstermin henvises tiloplysningerne om dette på det samfundsvidenskabelige fakultets hjemmeside:http://www.fak.samf.aau.dk/studieadm-stud/Der anvendes følgende prøveformer på kandidatuddannelsen i politik og administration:En mundtlig prøve i tilknytning til seminarlitteratur (10 ECTS)Prøven:Intern individuel mundtlig prøve med karakter efter 7-trinsskalaen. For at bestå kræves mindstkarakteren 02.Denne prøveform anvendes, når:1) de studerende samtidig følger et modul på 20 ECTSProjekter inklusive seminar (20 ECTS)Projektrapporten har et omfang på 30 normalsider pr. gruppemedlem og max. 120 normalsider.For individuelle studerende er projektets omfang normeret til 40 normalsider.Prøven:Ekstern individuel mundtlig prøve med udgangspunkt i projektrapport. Der sker bedømmelse efter7--trinsskalaen, og for at bestå kræves mindst karakteren 02.Ved den mundtlige prøve tages der udgangspunkt i projektet og den mundtlige eksaminationprøver de problem- fag - og teoriområder, der ligger til grund for projektet..Projektorienterede forløb:Projektorienterede forløb -10 ECTSRapporten har et omfang på 10 normalsider for en enkelt studerende.Prøven:Intern, individuel mundtlig og skriftlig prøve med udgangspunkt i rapporten. Der gives en samletkarakter - bestået/ikke bestået – som et gennemsnit af rapporten (vægter 1) og den mundtligepræstation (vægter 1).12
Projektorienterede forløb - 20 ECTSRapporten har et omfang på 20 sider for en enkelt studerende.Prøven:Intern, individuel mundtlig og skriftlig prøve med udgangspunkt i rapporten. Der gives en samletkarakter - bestået/ikke bestået – som et gennemsnit af rapporten (vægter 1) og den mundtligepræstation (vægter 1).Projektorienterede forløb - 30 ECTSRapporten har et omfang på 30 normalsider for en enkelt studerende.Prøven:Intern, individuel mundtlig og skriftlig prøve med udgangspunkt i rapporten. Der gives en samletkarakter - bestået/ikke bestået – som et gennemsnit af rapporten (vægter 1) og den mundtligepræstation (vægter 1).Speciale (30 ECTS):Der afholdes en ekstern individuel mundtlig prøve. Den mundtlige prøve tager udgangspunkt ispecialet og foregår som en diskussion mellem den studerende, eksaminator og censor. Maximalt 4studerende kan aflevere en opgave sammen. Der gives en karakter efter 7-trinsskalaen.For at bestå kræves mindst karakteren 02.Der udregnes et samlet eksamensgennemsnit for kandidatuddannelsen i <strong>Politik</strong> & <strong>Administration</strong> som etECTS-vægtet gennemsnit af de opnåede karakterer.Karaktergennemsnittet påføres eksamensbeviset.Målbeskrivelser og vurderingskriterier (læringsmål) findes på følgende link:http://www.skolenforstatskundskab.aau.dk§ 14 DispensationStudienævnet kan, når der foreligger usædvanlige forhold, dispensere fra de dele af studieordningensbestemmelser, der ikke er fastsat ved lov eller bekendtgørelse. Dispensation vedrørende eksamen gælderfor den først kommende eksamen.13
§ 15 Ikrafttrædelse og overgangsreglerStudieordningen træder i kraft pr. 1. september <strong>2012</strong>. Studieordningen er godkendt af dekanen for <strong>Det</strong>samfundsvidenskabelige Fakultet. Studerende, der ønsker at færdiggøre deres studier efter den hidtidigestudieordning fra 2010, skal senest have afsluttet uddannelsen i 2014, idet der ikke efter dette tidspunktudbydes eksamener efter den hidtidige studieordning.14