Bacheloropgave1 - Forskning
Bacheloropgave1 - Forskning
Bacheloropgave1 - Forskning
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
FOLKEBIBLIOTEKETS FYSISKE INDRETNING<br />
1. ABSTRACT:<br />
- med fokus på Aalborg Hovedbibliotek<br />
Af: Ditte Hertzum, Sofie Pedersen<br />
og Tina Andersen<br />
For at undersøge hvordan man kan udvikle folkebibliotekets fysiske indretning,<br />
sammenlignes tre casestudier på henholdsvis Hjørring Bibliotek, Århus<br />
Hovedbibliotek og Aalborg Hovedbibliotek. Vha. et ustruktureret interview med en<br />
relevant faglig person på hvert bibliotek samt observationer undervejs, har vi<br />
identificeret bibliotekernes indretningsmæssige initiativer. For at kunne komme med<br />
en række konkrete forslag til, hvordan man kan udvikle folkebibliotekernes fysiske<br />
indretning, vælges Aalborg Hovedbibliotek som hovedcase. Århus og Hjørring<br />
biblioteker vil i den sammenhæng fungere som inspirationskilder. For at sikre at<br />
tiltagene målrettes Aalborg Hovedbiblioteks brugere, opbygger vi en lokal profil for<br />
biblioteket vha. firkløvermodellen og personas-teorien. Desuden diskuteres<br />
problemstillingen, om hvorvidt oplevelser skal inddrages i<br />
folkebibliotekssammenhæng. Efterfølgende diskuteres og vurderes, hvilke tiltag der<br />
med fordel kan implementeres på Aalborg Hovedbibliotek. Undersøgelsen viser, at<br />
det er en god idé at implementere café, spredte studiepladser rundt i<br />
biblioteksrummet, trådløst Internet overalt i biblioteksbygningen,<br />
sofaarrangementer evt. suppleret med fladskærms-tv og retningsbestemt lyd, mere<br />
samarbejde mellem brancher, ny teknologi og medieformer, bedre skiltning, en<br />
ungdomsafdeling i stil med ”Mindspot” fra Århus Hovedbibliotek, en mere fleksibel<br />
biblioteksindretning, flere og mere udbyggede udstillinger, lavere reoler samt at<br />
formidle flere materialer med forsiden udad. Litt: 51, Figurer: 9<br />
ANTAL ORD: 22.086<br />
VEJLEDER: Bo Christensen Skøtt<br />
Bacheloropgave<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg<br />
2008<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 1 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Denne bacheloropgave er udarbejdet af:<br />
________________________________<br />
Ditte Hertzum<br />
________________________________<br />
Sofie Pedersen<br />
________________________________<br />
Tina Andersen<br />
Ansvarsfordeling:<br />
Ditte Hertzum 7.1. & 7.2. &<br />
7.4.3.<br />
Sofie Pedersen 7.4. & 7.4.1.<br />
Tina Andersen 7.3. & 7.4.2.<br />
Fælles 1.-6. &<br />
8.-14.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 2 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
2. Indholdsfortegnelse:<br />
1. Abstract ...................................................................................................................... s.1<br />
2. Indholdsfortegnelse ..................................................................................................... s.3<br />
3. Indledning................................................................................................................... s.4<br />
4. Problemformulering ..................................................................................................... s.5<br />
5. Afgrænsning ............................................................................................................... s.5<br />
6. Metode og læsevejledning ............................................................................................ s.6<br />
_______________________________________________________________________________<br />
7. Teoriafsnit: _____________________s.8<br />
7.1. Folkebiblioteket i forandring ....................................................................................... s.8<br />
7.2. Firkløvermodellen ...................................................................................................... s.11<br />
7.3. Personas-teorien ....................................................................................................... s.13<br />
7.4. Oplevelsesteori ......................................................................................................... s.15<br />
7.4.1. Oplevelsesbegrebet set fra brugernes synspunkt ....................................................... s.17<br />
7.4.2. Oplevelsesøkonomiens mulige indflydelse på de danske folkebiblioteker...................... s.19<br />
7.4.3. Højaktuel debat om oplevelser i folkebiblioteker ........................................................ s.21<br />
________________________________________________________________________________<br />
8. Casestudier: s.23<br />
8.1. Casestudie af Hjørring Bibliotek .................................................................................. s.23<br />
8.2. Casestudie af Århus Hovedbibliotek ............................................................................ s.27<br />
8.3. Casestudie af Aalborg Hovedbibliotek ......................................................................... s.31<br />
8.4. Ny teknologi på folkebibliotekerne .............................................................................. s.37<br />
________________________________________________________________________________<br />
9. Diskussion: s.41<br />
9.1. Sammenlignede diskussion af de tre casestudier .......................................................... s.41<br />
9.2. Lokal profil for Aalborg Hovedbibliotek ........................................................................ s.44<br />
9.3. Skal oplevelser være en del af folkebiblioteket? ........................................................... s.50<br />
9.4. Konkrete forslag til Aalborg Hovedbibliotek.................................................................. s.53<br />
________________________________________________________________________________<br />
10. Konklusion: s.57<br />
11. Referenceliste ............................................................................................................ s.59<br />
12. Figurer ...................................................................................................................... s.62<br />
13. Billeder ..................................................................................................................... s.62<br />
________________________________________________________________________________<br />
14. Bilag: s.63<br />
Bilag 1: Forberedte spørgsmål til ustruktureret interview ..................................................... s.64<br />
Bilag 2: Casebeskrivelse af Aalborg Hovedbibliotek ............................................................. s.66<br />
Bilag 3: Billeder fra besøget på Hjørring Bibliotek ............................................................... s.77<br />
Bilag 4: Billeder fra besøget på Århus Hovedbibliotek .......................................................... s.85<br />
Bilag 5: Statistik over ”Zonen” .......................................................................................... s.94<br />
Bilag 6: Billeder fra besøget på Aalborg Hovedbibliotek ....................................................... s.97<br />
Bilag 7: Udvalgte personas ............................................................................................... s.103<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 3 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
3. Indledning:<br />
Folkebibliotekerne har strenge vilkår for tiden. Ved den kommunale budgetlægning for 2007 har<br />
81 af landets 98 kommuner valgt at spare på bibliotekerne. Årsagen er, ifølge avisen Søndag<br />
Aften, ikke lyst til at spare, men derimod de vanskelige økonomiske vilkår for kommunerne.<br />
Mange frygter, at kulturen ville blive nedprioriteret pga. nedskæringerne, men<br />
faktisk prioriterer kommunerne kultur højere end nogensinde før, så derfor er bibliotekernes<br />
værste konkurrenter teatre, museer, musikskoler osv. Endvidere fortæller rapporten ”Det<br />
Innovative Bibliotek – en strategisk partner i svaret på globaliseringens udfordringer” (Mandag<br />
Morgen, 2006), at besøgstallene på de danske folkebiblioteker er faldende. Det er på det grundlag,<br />
at vi mener, at det er nødvendigt, at bibliotekerne tager kampen op for stadig at kunne bestå som<br />
de uvurderlige kilder til information, de er. Tom Ahlberg som er ansvarshavende redaktør på<br />
avisen Søndag Aften skriver:<br />
”Det er tankevækkende, at de kommuner, der har de stærkeste biblioteksbudgetter, samtidig er<br />
de kommuner med de mindste biblioteksnedskæringer. Måske kan det oversættes til: hvis<br />
tilbuddet er rigtigt godt, så vil vi gerne satse på det. Men hvis sagen blot er lunken, kan andre<br />
komme og snuppe pengene.” (Ahlberg, 2007)<br />
Hvis denne tolkning er sand, må man formode, at bibliotekerne bør ændre sig på en eller anden<br />
måde for stadig at kunne gøre sig gældende på det kulturelle område. Desuden kan mange<br />
brugere få opfyldt deres informationsbehov via Internettet, hvilket også lægger pres på<br />
bibliotekerne. Derfor mener vi, at biblioteket som fysisk rum, bør prioriteres højere. I ”Lov om<br />
Biblioteksvirksomhed” fra 2000 nævnes det i kapitel 1 § 3, at:<br />
”Kommunalbestyrelsen er forpligtet til, eventuelt i samarbejde med andre kommunalbestyrelser,<br />
at drive et folkebibliotek med afdelinger for børn og voksne.”<br />
På baggrund af dette er det givet, at biblioteket som fysisk rum stadig skal bestå. Spørgsmålet er<br />
så, hvordan man kan udvikle det, så brugerne stadig har lyst til at bruge det? Pga. dette har vi<br />
valgt at fokusere på nytænkning indenfor folkebibliotekernes indretning i denne opgave.<br />
Mange biblioteker prøver allerede at komme de nye tendenser i møde. Som eksempler kan man<br />
nævne Hjørring og Århus bibliotek. Hjørring bibliotek har lige flyttet deres samling til et nybygget<br />
bibliotek i bycentret Metropol i Hjørring, mens Århus Hovedbibliotek løbende arbejder på at forny<br />
deres indretning.<br />
Som kerne for opgaven har vi valgt at fokusere på Hovedbiblioteket i Aalborg. Det er her vi<br />
muligvis kunne se noget fordelagtigt i at ændre på indretningen for at imødekomme udviklingen.<br />
Til at belyse dette vil vi inddrage forskellige relevante teorier, se nærmere på Hjørring og Århus<br />
bibliotekers indretning, og dernæst diskutere disse i forhold til Hovedbiblioteket i Aalborg.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 4 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
4. Problemformulering:<br />
Vi antager, at folkebibliotekerne er nødt til at ændre sig indretningsmæssigt for fortsat at kunne<br />
møde brugernes behov samt kunne konkurrere med andre kulturtilbud.<br />
Hovedspørgsmål:<br />
Hvordan kan man udvikle folkebibliotekets fysiske indretning?<br />
Undersøgelsesspørgsmål:<br />
Hvilke indretningsmæssige initiativer tager forskellige folkebiblioteker for at kunne<br />
imødekomme udviklingen?<br />
Hvordan sikrer man, at tiltagene målrettes bibliotekets brugere?<br />
Hvis den fysiske indretning skal ændres, hvilke indretningsmæssige tiltag bør der så satses<br />
på?<br />
5. Afgrænsning:<br />
I opgaven vil vi fokusere på Aalborg Hovedbiblioteket. Vi agter at betragte hovedbiblioteket i<br />
Aalborg som en case, som vi kan diskutere forskellige indretningsmæssige tiltag ud fra. Vi ønsker<br />
ikke at lave en konceptløsning eller en helhedsløsning for hovedbiblioteket i Aalborgs indretning,<br />
men vil i stedet komme med en række ideer, som biblioteket kan lade sig inspirere af. Vi vil<br />
besøge biblioteket og undersøge dets nuværende indretning samt tale med projektkoordinator Ove<br />
Hesselbjerg Rasmussen fra Aalborg Hovedbibliotek. Det vil give os et billede af bibliotekets<br />
indretningsmæssige status samt eventuelt afsløre, hvilke planer de har for fremtiden. Vi vil<br />
hovedsageligt se bort fra børneafdelingen, da denne for nyligt har undergået en massiv<br />
forandringsproces. 1<br />
For at undersøge hvilke initiativer andre biblioteker tager, vil vi endvidere besøge det nybyggede<br />
lokalbibliotek i Hjørring samt Århus Hovedbiblioteket. På Hjørring bibliotek vil vi under vores besøg<br />
diskutere indretningen med udviklingschef Børge Søndergård. Dette gør vi fordi Hjørring har<br />
foretaget utraditionelle valg i forhold til bibliotekets indretning, som muligvis kan bruges til<br />
inspiration i Aalborg. Valget af hovedbiblioteket i Århus har vi foretaget, fordi biblioteket er et<br />
større centralbibliotek med en løbende udvikling af indretningen. Her vil vi tale med teamleder for<br />
musik og litteratur Britta Thuun-Petersen.<br />
1 ”Bogen er ikke længere det centrale medie i kultiveringen af børn og unge” var udmeldingen fra hovedbiblioteket i<br />
Aalborg i 2007: Derfor ændrede de indretningen i børneafdelingen, så det passede til de nye præmisser. 90% af alt<br />
bogligt materiale blev fjernet fra udlånet, og der er dermed blevet mere plads til at bruge udlånet til en mere<br />
indholdsrig, aktiv og differentieret formidling. 75% af materialekontoen blev prioriteret til spil, DVD og musik, mens 25%<br />
blev prioriteret til bogligt materiale. Dette projekt kaldes ”Det næsten bogløse børnebibliotek” (Madsen, 2007)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 5 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
6. Metode og læsevejledning:<br />
Valg af casestudier:<br />
I denne opgave har vi valgt at benytte os af sammenlignende casestudier. Et casestudie er en<br />
strategi, der benyttes ved gennemgang af et fænomen for at analysere, hvilken lære der kan<br />
uddrages af netop dette fænomen. Til forskel fra andre videnskabelige undersøgelsesmetoder, der<br />
normalt vil afprøve en teori ved at søge den bekræftet i en overrepræsentation blandt gentagelser,<br />
vil denne søge bekræftelsen ved at finde sammenhængen i selve fænomenet. Casestudiet<br />
anvendes i meget forskellige sammenhænge til studiet af sjældne, enkeltstående eller meget<br />
komplekse fænomener. Det kan være studier af demokratiske processer, fremstående<br />
organisationer som for eksempel erhvervsvirksomheder, IT-systemer, projektevalueringer, sjældne<br />
sygdomme og deres behandling. Ofte bliver cases tænkt som et redskab til at løse fiktive<br />
problemstillinger, men i vores tilfælde tager vi udgangspunkt i virkeligheden. (Wikipedia den frie<br />
encyklopædi, 2008)<br />
Vi vil arbejde med tre cases: Hjørring bibliotek, Århus Hovedbibliotek og Aalborg Hovedbibliotek. Vi<br />
vil observere, hvordan disse biblioteker har valgt at opbygge deres indretning. Hjørring bibliotek og<br />
Århus Hovedbibliotek vil vi betragte som inspiration til behandling af vores hovedcase: Aalborg<br />
Hovedbibliotek. Formålet er at indsamle information omkring ny teknologi, nye indretningstiltag<br />
samt deres grundlæggende visioner.<br />
Valg af ustruktureret interviewform:<br />
Via et ustruktureret interview med en fagligt relevant person på hvert bibliotek, kan vi opnå indsigt<br />
i dennes tanker og visioner. Interviewformen er valgt, fordi det giver mulighed for spontan<br />
samtale. Samtidig er det en åben og uformel samtaleform, som giver os lejlighed til at følge<br />
interviewpersonen rundt på biblioteket, mens vi taler. Hermed kan vi udveksle synspunkter om<br />
fordele og ulemper ved den konkrete indretning, samtidig med at vi observerer. Vi ved, at denne<br />
interviewmetode kan have nogle ulemper. Disse indbefatter f.eks., at formen ikke er systematisk,<br />
objektiv, gentagelig eller kontrollerbar. På trods af dette, mener vi stadig, at denne interviewform<br />
er den mest passende for vores projekt. Et interview er en hurtig undersøgelsesmetode, og da<br />
vores projekt forløber over forholdsvis kort tid, så er den ideel for os. Endvidere opnår vi via<br />
interviewformen en umiddelbar personlig samtale omkring relevante emner, og fordi formen er<br />
uformel, kan vi muligvis få den interviewede til at åbne mere op og fortælle flere detaljer om<br />
emnet. En anden fordel ved det ustrukturerede interview er, at samtalen kan udfolde sig frit i en<br />
retning, som vi ikke på forhånd kan forudse. Dette vil man have sværere ved med et struktureret<br />
interview, da man her følger en forudbestemt opbygning. (Kvale, 1997)<br />
På alle tre biblioteker vil interviewet blive foretaget løbende under en rundvisning. Dette giver os<br />
mulighed for at stille spørgsmål, til det vi observerer under besøget. Vi kan ikke på forhånd vide,<br />
hvad vi vil komme til at se, og derfor er et struktureret interview svært at udføre. Vi vil dog på<br />
forhånd have forberedt en række overordnede spørgsmål, som vi gerne vil have svar på under alle<br />
omstændigheder, men grundlæggende vil interviewene forløbe ustruktureret. Spørgsmålene vil<br />
blive udarbejdet på baggrund af oplysninger fra bl.a. bibliotekernes hjemmesider og relevant<br />
litteratur. (Se bilag 1)<br />
Læsevejledning og dokumentation:<br />
I afsnit 7.1. vil vi først redegøre for folkebibliotekernes samfundsmæssige situation og ridse<br />
opgavens problemstilling op. Dette gør vi vha. Biblioteksstyrelsens rapport ”Det innovative<br />
bibliotek: en strategisk partner i svaret på globaliseringens udfordringer” fra 2006. Den giver et<br />
overblik over bibliotekernes problemstillinger i en tid med forandring.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 6 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
I afsnit 7.2. gennemgår vi Marianne Andersson og Dorte Skot-Hansens firkløvermodel fra ”Det<br />
lokale bibliotek: afvikling eller udvikling” fra 1994, som giver os et overblik over de<br />
hovedfunktioner som det lokale folkebibliotek bør kunne varetage.<br />
Dernæst ser vi i afsnit 7.3. nærmere på den såkaldte personas-teori, som sætter fokus på<br />
brugerne og ikke biblioteket som institution. Denne teori har vi hentet fra: ”Personas:<br />
Brugerfokuseret udvikling: Eller hvordan du målretter bibliotekets ydelser til de enkelte<br />
brugergrupper og undgår ufokuseret bibliotekstilbud til ”alle”/ingen”, som er udarbejdet af<br />
Ringsted og Roskilde Bibliotekerne i 2007. Ved at bruge denne teori samt firkløvermodellen,<br />
forventer vi at kunne danne en profil for hovedbiblioteket i Aalborg senere i opgaven, og dermed<br />
være i stand til at identificere de områder på biblioteket, som eventuelt kan have fordel af en<br />
indretningsmæssig ændring.<br />
I afsnit 7.4. ser vi nærmere på teori omkring oplevelsesbegrebet, idet man i den seneste offentlige<br />
debat har diskuteret, hvorvidt oplevelser skal være en del af bibliotekernes tilbud. Dette vil vi<br />
behandle vha. ”Følelsesfabrikken: Oplevelsesøkonomi på dansk” fra 2005 samt ”Oplevelsesbaseret<br />
kommunikation” fra 2004. Senere i opgaven vil vi tage debatten op og diskutere fordelene og<br />
ulemperne ved inddragelse af oplevelser i bibliotekerne. Dette gør vi ved at se nærmere på en<br />
række relevante artikler, skrevet i det offentlige rum indenfor de sidste par år.<br />
For at få noget inspiration fra konkrete indretningsprojekter, vil vi besøge det nybyggede bibliotek i<br />
bycenteret Metropol i Hjørring. I afsnit 8.1. beskriver vi et casestudie af bibliotekets nye<br />
indretningsmæssige tiltag samt deres tanker bag dette. Udover Hjørring bibliotek vil vi også<br />
besøge Århus Hovedbibliotek for at se nærmere på deres indretningsideer- og visioner, og dette<br />
casestudie undersøger vi i afsnit 8.2.<br />
Med inspiration fra bibliotekerne i Hjørring og Århus samt inddragelse af vores teori, vil vi diskutere<br />
og vurdere mulige indretningstiltag i forhold til Hovedbiblioteket i Aalborg. For at være sikre på at<br />
have målrettet opgaven på bedst mulig måde, vil vi udføre et casestudie af biblioteket i Aalborg i<br />
afsnit 8.3. Her vil vi især studere Aalborg bibliotekernes blog fra 2008: ”Den tredje vej - sæt strøm<br />
til det nye bibliotek” samt ”Selv se, selv undersøge, selv tænke..: Det nordjyske Landsbiblioteks<br />
historie 1895-1995” som er udgivet af Aalborg Hovedbibliotek i 1995. I bilag 2 har vi opstillet en<br />
casebeskrivelse af biblioteket, hvilket også vil hjælpe os med at danne en lokal profil for Aalborg<br />
Hovedbibliotek.<br />
Afslutningsvis vil vi i afsnit 9. diskutere de tre casestudier, lave en lokal profil for Aalborg<br />
Hovedbibliotek samt diskutere hvorvidt oplevelser skal være en del af folkebiblioteket. Til sidst vil<br />
vi vurdere hvilke tiltag Aalborg Hovedbibliotek kan drage nytte af.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 7 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7. Teoriafsnit:<br />
7.1. Folkebiblioteket i forandring:<br />
I 2006 udgav Mandag Morgen i samarbejde med Biblioteksstyrelsen en rapport om fremtiden for<br />
Danmarks folkebiblioteker. Rapportens navn er ”Det Innovative Bibliotek – en strategisk partner i<br />
svaret på globaliseringens udfordringer” og fortæller, at der langsomt bliver færre brugere til de<br />
traditionelle ydelser i biblioteket, samt at der kommer betydeligt mere konkurrence fra andre<br />
ydelser såsom søgemaskinen Google. 2 For at kunne imødekomme det nye pres, er det efter<br />
Biblioteksstyrelsens mening nødvendigt at se på bibliotekets evne til at udvikle sig både lokalt og<br />
nationalt. Ifølge rapporten er samfundet på vej mod globaliseringens tidsalder, en tid som er<br />
præget af skærpede krav til danske virksomheder og institutioner. Det drejer sig bl.a. om at kunne<br />
håndtere stadig mere krævende kunder og brugere, hurtigere teknologisk forandring og udvikling<br />
samt skarp konkurrence med konkurrenter og udbydere. For at være klar til de nye udfordringer er<br />
det nødvendigt at være forberedt på forandringerne også i bibliotekerne. Dette er specielt vigtigt<br />
for at kunne fremtidssikre bibliotekerne, men også for at de kan bidrage positivt til<br />
samfundsudviklingen.<br />
Figur 1: ”Udviklingen i biblioteksbesøg” (Mandag Morgen, 2006, s. 16)<br />
Ifølge figur 1 falder andelen af biblioteksbesøg i Danmark. Hvis denne udvikling fortsætter, og<br />
bibliotekerne ikke formår at fremstille nye produkter og services, som kan ændre forløbets gang,<br />
2 Googles formål er at organisere verdens information for at gøre den almindeligt tilgængelig og nyttig. Som et første<br />
skridt på vejen mod gennemførelsen af denne mission udviklede Googles stiftere Larry Page og Sergey Brin en ny<br />
metode til online-søgning. Google er nu almindeligt anerkendt som verdens største søgemaskine - en brugervenlig gratis<br />
tjeneste, som leverer relevante resultater på en brøkdel af et sekund. (Google, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 8 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
vil mange bibliotekers eksistens være truet. Især fordi de skal finde ud af at konkurrere med andre<br />
kulturtilbud.<br />
Forandringerne skal ifølge rapporten imødekommes ved at udnytte nye teknologiske muligheder,<br />
men også ved at udvikle bibliotekernes fokusområder, bl.a. ved at levere viden til virksomheder,<br />
blive et læringsrum og et innovationscenter. For at udvikle fokusområderne, skabe resultater i<br />
form af flere udlån og besøg, højere kvalitet, øget brugertilfredshed og image er det en<br />
forudsætning, at biblioteket bliver organisatorisk udrustet til at fremme innovation. Det kræver en<br />
nytænkning af biblioteket som institution men også som rum. Hvilke muligheder er der i den<br />
forandringsproces, som bibliotekerne står over for? Med biblioteksloven i 2000 skete der en<br />
ligestilling af medierne i folkebibliotekerne, og det har givet mulighed for at nytænke<br />
folkebibliotekets rolle. Spørgsmålet er bare, hvilken retning denne nytænkning skal have?<br />
Bibliotekerne skal ikke blot tiltrække brugerne men også aktivt formidle materialer til dem, hvis<br />
man skal fremtidssikre bibliotekerne i henhold til stigende konkurrence og faldende besøgstal.<br />
For at imødekomme samfundsudviklingen og finde ud af hvor man kan bruge kræfterne bedst, har<br />
vi set nærmere på endnu en figur i ”Det Innovative Bibliotek”:<br />
Figur 2. ”Bibliotekernes primære fokusområde” (Mandag Morgen, 2006, s. 18)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 9 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Figur 2. viser bibliotekernes primære fokusområder, og man kan se, at folkebibliotekerne har plads<br />
til at udvikle sig på innovationscenterområdet og erhvervsservicecenterområdet, men også de<br />
andre steder kan man tænke nyt. Det kunne i højere grad være et fællesskabscenter og<br />
mødested, hvor man har sin daglige gang, og hvor man samtidig kan lære og erfare.<br />
Da denne opgave omhandler indretning på folkebiblioteket er det naturligvis det, vi vil holde fokus<br />
på i de følgende teoriafsnit. Her gennemgår vi forskellige teoretiske indgange til<br />
biblioteksindretning, men ser også nærmere på folkebiblioteker, som har en anden tilgang til<br />
indretning end den traditionelle.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 10 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.2. Firkløvermodellen:<br />
Til at analysere et folkebiblioteks profil og rolle i samfundet samt skræddersy tilbudene til<br />
bibliotekets lokale brugere, kan man anvende firkløvermodellen. Den har fire hovedfunktioner:<br />
kulturcenter<br />
videnscenter<br />
informationscenter<br />
socialcenter<br />
Disse funktioner kan selvfølgelig ikke defineres entydigt, men vil kunne overlappe hinanden, f.eks.<br />
med materialer, faciliteter og samarbejdspartnere.<br />
Model over det lokale biblioteks profil:<br />
Figur 3: ”Firkløvermodellen” (Andersson & Skot-Hansen, 1994, s.18)<br />
Ud fra de fire funktioner, kan man diskutere, hvilke aspekter af bibliotekets virksomhed, man vil<br />
vægte i det enkelte lokalsamfund. De fire funktioner dækker over følgende:<br />
Kulturcenter: Biblioteket som kulturel og kunstnerisk oplevelse og udfoldelse, herunder<br />
arrangementer, udstillinger, værksteder, mødelokaler osv.<br />
Videnscenter: Biblioteket som ramme om uddannelse og oplysning, herunder studiefaciliteter,<br />
målrettet biblioteksorientering og - søgning.<br />
Informationscenter: Biblioteket som ramme om information til såvel offentligheden som den<br />
målrettede bruger, herunder referenceservice, samfundsinformation, erhvervsservice, turistservice<br />
osv.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 11 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Socialcenter: Biblioteket som ramme om hverdagens sociale liv, herunder værested, rådgivning,<br />
opsøgende virksomhed i forhold til udsatte grupper, lydavis, tilbud til institutioner osv. (Andersson<br />
& Skot-Hansen, 1994, s. 17-19)<br />
Ved biblioteket som kulturcenter, kan man sige, at det er via de kulturelle ting, der foregår på<br />
biblioteket, at de har mulighed for at vise deres synlighed. Det kan være en god måde at gøre<br />
opmærksom på sig selv på. Man kan ad denne vej, måske få folk som ikke plejer at bruge det, til<br />
at komme på biblioteket. De kulturelle tilbud, f.eks. en udstilling, kan også vise lokalsamfundet<br />
hvad der rør sig i omegnen. De store rammer om kulturcenteret er oplevelse og identitet.<br />
Videnscenteret og informationscenteret er begge knyttet til service, men det er også vigtigt i<br />
forhold til materialevalg. Begge områder hjælper brugeren med at finde en bestemt forespørgsel<br />
men indenfor hvert sit område. Videnscenteret er, som før nævnt, knyttet til uddannelse og<br />
oplysning, som ofte vil have studerende som brugere. Informationscenteret er information til alle,<br />
der har behov for hjælp. Den store ramme omkring informationscenteret er økonomisk udvikling,<br />
mens rammen omkring videnscenteret er oplysning.<br />
Når man tænker på biblioteket som værested, er det socialcenteret, der kommer i centrum. Her<br />
ser man på biblioteket i forhold til hverdagens sociale liv og de forskellige tilbud, som biblioteket<br />
har mulighed for at stille til rådighed. Det kan være rådgivning, men også det at komme og læse<br />
avisen eller benytte computeren. Rammen omkring dette center er social velfærd.<br />
Som nævnt før, kan man ud fra disse funktioner, vælge hvilke centre man vil forsøge at præge<br />
biblioteket med. Der er flere ting, der spiller en rolle i forhold til dette, heriblandt beliggenhed,<br />
men også hvilke typer brugere, der er flest af i lokalområdet. Ofte hænger disse ting sammen. Et<br />
bibliotek, der ligger ved et større uddannelsessted, har ofte flest studerende som brugere, og vil<br />
derfor lægge mest vægt på biblioteket som videnscenter. Men som nævnt før, kan de overlappe<br />
hinanden, og langt de fleste biblioteker, har mulighed for at kombinere alle fire funktioner.<br />
Disse forskellige opgaver bibliotekerne kan varetage, bliver i høj grad påvirket af hvilke brugere,<br />
der skal benytte biblioteket, og det er derfor essentielt for biblioteket at kende brugerne enten ved<br />
at bruge fokusgrupper, observere dem eller benytte sig af brugerteori.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 12 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.3. Personas-teorien:<br />
Når man målretter en form for formidling til en bruger, er det nødvendigt at vide, hvem denne<br />
bruger egentlig er. Dertil er opfundet et udviklingsværktøj ved navn personas-metoden. Den er<br />
opfundet i 1999 af den amerikanske interaktionsdesigner og systemudvikler, Alan Cooper, og<br />
bruges af flere biblioteker til at identificere brugergrupper for bedre at kunne målrette<br />
formidlingsopgaver. I stedet for at anvende statistisk baserede overvejelser, som man hidtil har<br />
gjort, når man udvikler forskellige bibliotekstilbud, har den forholdsvis nye metode gjort det muligt<br />
at sætte ansigt på de brugere, som man reelt kommer til at stå overfor, når man efterfølgende<br />
skal implementere tilbuddet. (Brynskov, 2008)<br />
Grundlæggende går metoden ud på at opbygge et fiktivt persongalleri, der repræsenterer de<br />
brugergrupper, som bibliotekerne, ideelt set bør henvende sig til jf. bibliotekslovens mål om<br />
kvalitet, alsidig og aktualitet. (Biblioteksstyrelsen, 2000, § 2) Personen er naturligvis ikke opbygget af<br />
ren fantasi, men af repræsentative karakteristika samlet i én profil. Derfor ligger der en mængde<br />
analysearbejde bag hver persona. (Ringsted Bibliotek & Roskilde Bibliotekerne, 2007, s. 6)<br />
En persona er en fiktiv personbeskrivelse, ofte med billede, som repræsenterer et bestemt<br />
brugersegment eller befolkningsgruppe. Man opbygger en udførlig profil for en fiktiv person med<br />
både navn, køn, alder, stilling, fritidsinteresser, livsholdninger og meget andet.<br />
Personas-metoden kan bl.a. hjælpe med at afdække spørgsmål som:<br />
Hvilke brugergrupper findes der? Og hvilke bibliotekstilbud er relevante for dem?<br />
Tilbyder biblioteket de ydelser, som brugerne efterspørger?<br />
Hvordan sikrer biblioteket, at det udvikler bibliotekstilbud som matcher de enkelte<br />
brugergrupper?<br />
Hvem er ikke-brugerne? Og hvorfor bruger de ikke biblioteket?<br />
Fordelen ved at oprette en række personas, som man kan rette sine tilbud imod som bibliotek, er<br />
at det er nemmere at forholde sig til en profil med personlige individuelle forhold, end det er at<br />
forholde sig til en statistik, der i tal fortæller, hvordan man målretter tilbud til en bestemt<br />
målgruppe. Brugerne bliver mere nærværende at arbejde med, og det er nemmere at koordinere<br />
bibliotekernes projekter med brugernes behov og forventninger. En anden fordel ved metoden er,<br />
at man samtidig får identificeret en række ikke-brugere, som man måske ville have overset ved<br />
kun at fokusere på statistikkernes tal og analyser, og desuden giver det forskellige faggrupper<br />
nemmere ved at arbejde sammen om udviklingsprojekter eller nye tilbud, da de ikke kræver de<br />
samme forudsætninger for at kunne benyttes. Erfaringer har vist, at personas skaber engagement<br />
hos de mennesker, der arbejder med dem, da de kan genkende mange af de typer, som de møder<br />
i hverdagen. Profilerne er ikke statiske redskaber. Deres grundhistorie ligger fast, men personas<br />
kan udvikle sig, ligesom almindelige mennesker kan. De kan lige så vel falde og brække hoften<br />
som en ”ægte” person kan, og derfor er det nødvendigt, at de udbygges efterhånden som tiden<br />
går. (Ringsted Bibliotek & Roskilde Bibliotekerne, 2007, s. 3-5)<br />
Man kan som bibliotek enten vælge at opbygge sine egne personas, eller man kan arbejde med<br />
nogle, som allerede er udviklet af andre. Når man først har opbygget en række brugbare personas<br />
kan de bruges igen og igen i forskellige sammenhænge, men hvis man vælger at opbygge sine<br />
egne personas, skal man være klar over, at det kræver kendskab til undersøgelsesmetoder,<br />
statistik og sociologiske grundbegreber. Hvis man ønsker at opbygge sine egne, kan nævnes en<br />
række allerede eksisterende undersøgelser, som kan hjælpe en med opbygningen. Fordelen ved at<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 13 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
opstille sine egne profiler, er at man får lavet et skarpt, lokalt brugergalleri, skræddersyet til netop<br />
ens eget bibliotek. Når man opbygger personas, kan man tage udgangspunkt i: (Ringsted Bibliotek &<br />
Roskilde Bibliotekerne, 2007, s. 6)<br />
Lokale befolkningsstatistikker (Eksempelvis aldersfordeling og uddannelsesniveau)<br />
Statistiske oplysninger om kulturvaner.<br />
Brugerundersøgelser, som viser forskellige brugergruppers biblioteksbehov. (Eksempelvis<br />
spørgeskema eller interviews)<br />
Vigtige data om lokalsamfundet<br />
Kendskab til sociologiske grundbegreber og generel samfundsudvikling<br />
Roskilde Bibliotekerne har imidlertid opbygget et antal personas som man frit kan benytte, og som<br />
man kan tilpasse eller supplere med flere til ens eget bibliotek efter behov. Rent praktisk kan man<br />
anvende de relevante personas på flere måder, hvad enten de er hjemmelavede eller taget fra<br />
Roskilde Biblioteks udvalg. De kan for eksempel bruges til fælles brainstorm om, hvad der skal til<br />
for at det tilbud, man er ved at udvikle, henvender sig direkte til den anvende persona. Metoden er<br />
altså et nyttigt, retningsgivende redskab i arbejdet med udvikling af tilbud til bibliotekets brugere.<br />
(Ringsted Bibliotek & Roskilde Bibliotekerne, 2007, s. 7)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 14 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.4. Oplevelsesteori:<br />
Som forbrugere i det 21. århundrede vælger folk at bruge stadig flere midler på oplevelser. Heraf<br />
er der opstået et begreb ved navn oplevelsesøkonomi. Det handler, som med enhver anden slags<br />
økonomi, om virksomheders produktivitet og profitoptimering, men det er en speciel form for<br />
effektivitetstankegang, hvor der ikke blot skal produceres varer, men også skabes og integreres<br />
drama, pirring, overraskelse, fornyelse, image og identifikation i produkterne. Der skal ganske<br />
enkelt vækkes følelser hos forbrugeren. Måske kan oplevelsesteori tilbyde biblioteket nogle<br />
redskaber, der kan bruges til at regulere brugernes adfærd, når de træder ind på biblioteket, men<br />
for eventuelt at kunne benytte denne tilgang til tingene i en biblioteksfaglig sammenhæng, må<br />
man tænke på biblioteket som en virksomhed, der skal ”sælge” et produkt og dermed konkurrere<br />
med andre virksomheder, for at man kan få noget ud af teorien.<br />
Baggrunden for den stigende efterspørgsel på oplevelser, skal findes i den generelle<br />
samfundsudvikling. I den vestlige verden har der været en kolossal velstandsstigning igennem de<br />
sidste 100 år, og som følge heraf har forbruget ændret sig. Oveni dette har forbrugerne fået<br />
meget mere ferie og fritid, og der bruges derfor flere penge til dette. Derudover er der også en<br />
tendens til at ville signalere, hvem man er, og det forventes at ville komme til at betyde mere i<br />
fremtiden. Da folkebiblioteker er offentlige institutioner, støttes af offentlige midler og skal leve op<br />
til en række politiske målsætninger, er de ikke decideret i fokus i bogen ”Følelsesfabrikken” fra<br />
2005, som er udgangspunkt for dette teoriafsnit, men alligevel er oplevelsesøkonomi muligvis lige<br />
så relevant for dem som for kommercielle institutioner. Dette understøttes også af det faktum, at<br />
folkebiblioteker arbejder med teknologi i dagligdagen, og netop teknologien har indflydelse på<br />
virksomhedens muligheder for at skabe oplevelser. (Lund et al., 2005, s. 10-14)<br />
Oplevelsesøkonomiens forståelsesramme:<br />
Oplevelsesøkonomiens formål er, at forbrugeren skal opleve og føle. Selve oplevelsen kan være en<br />
særlig begivenhed eller blot et kort øjeblik. Man kan tale om et kompas, hvor man som producent<br />
kan indsætte sin virksomhed i forhold til formålet med oplevelsen, og i forhold til hvor høj eller lav<br />
oplevelsesværdi produktet/servicen har. I figur 4: Oplevelseskompasset, kan man se en række<br />
eksempler på virksomheder, der hver især tilbyder oplevelser i en eller anden form. Alt efter<br />
hvilken type oplevelse de tilbyder, er de indsat i et kompas, der viser hvordan de prioriterer<br />
oplevelsesværdien i forbindelse med deres produkt. Oven i dette har de ikke vurderet, hvorvidt<br />
oplevelsen er god eller mindre god, men har i stedet bl.a. fokuseret på, hvorvidt oplevelsen<br />
forudsætter en aktiv deltagelse fra forbrugerens side. Desuden skal kompasset anvendes som<br />
oplæg til diskussion. Et eksempel som kan vise hvorledes kompasset er udformet er f.eks.<br />
forlystelsesparken Tivoli. Det er en virksomhed, der er en ren producent af oplevelser, og som har<br />
en relativt høj oplevelsesværdi.<br />
Et andet eksempel er en virksomhed som Perchs Thehandel, som er placeret i det nordøstlige<br />
hjørne, fordi den sælger forskellige thesorter, men også giver forbrugeren en oplevelse med i<br />
handlen. F.eks. fylder forretningen 170 år i år, og i den forbindelse byder de på thesmagning,<br />
musik og andre oplevelser. (Perchs Thehandel, 2008) Det interessante spørgsmål i denne<br />
sammenhæng er så egentlig, hvor man eventuelt skulle placere bibliotekerne i kompasset, hvis det<br />
da overhovedet skal placeres i det?<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 15 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
___________________________________________________________________________<br />
________________________________________________________________________________<br />
Figur 4: ”Oplevelseskompasset” (Lund et al., 2005, s.24)<br />
Uanset, hvilke værdier man tillægger en oplevelse, så vil det altid være en subjektiv størrelse. Det<br />
er blandt andet afhængigt af individuelle referencerammer såsom alder, uddannelse, indkomst<br />
m.m. Udover dette er der endvidere flere elementer, der kan have indflydelse på oplevelsens<br />
værdi:<br />
Nyhedsværdi<br />
Gentagelse<br />
Uforudsigelighed<br />
Personligt engagement<br />
Værdien af en nyhed er ofte meget stor, men en oplevelse kan devaluere ved mange gentagelser.<br />
Det samme kan siges om uforudsigelighed. Et direkte transmitteret tv-program har høj<br />
oplevelsesværdi, fordi ingen helt ved hvad der kan ske under optagelsen, men oplevelsens niveau<br />
falder ved en genudsendelse. Endelig er der det personlige engagement og deltagelse, som kan<br />
udgøre en oplevelse. Her kan man eksempelvis nævne en fodboldkamp, hvor man er personligt<br />
engageret i kampens udfald.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 16 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.4.1. Oplevelsesbegrebet set fra brugernes synspunkt:<br />
Oplevelser kan bruges som et formidlingsredskab og er ikke blot noget, man udelukkende bliver<br />
påduttet udefra. Brugere og forbrugere ønsker også i stigende grad at blive aktiveret og opleve.<br />
Bogen ”Oplevelsesbaseret Kommunikation” fra 2004 tegner et billede af et samfund, hvor<br />
mennesker har lyst til at tænke selv og føle. Det skyldes, at mange af vort samfunds menneskelige<br />
funktioner er blevet afløst af maskinelle, fordi det gør processerne hurtigere og er billigere. Som et<br />
eksempel kan blot nævnes udlånsautomaterne på de danske folkebiblioteker. Samfundet er, ifølge<br />
bogen,<br />
”…blevet så veltempereret og overfladisk, at vi i stigende grad bliver emotionelt demotiveret, som<br />
medarbejder, forbruger og individ” (Ørnbo et al., 2004, s. 29)<br />
Man bliver altså ligeglad med de omgivelser der er omkring os, og man modstår impulser, som<br />
man ellers ville have reageret på. Dog vil denne afstumpethed skabe en modreaktion der betyder,<br />
at vi gerne vil aktiveres og bevæges. Hvis budskaber i højere grad involverer modtagerne<br />
kropsligt, således at man ikke blot observerer, så giver det et mere fordelagtigt resultat for<br />
kommunikationen. Den seneste hjerne – og undervisningsteoretiske forskning viser, at forståelsen<br />
og indlæring øges, når krop og bevægelse indgår i kommunikationen. Derfor er målsætningen i<br />
arbejdet med oplevelser at koble adfærd og bevægelse til budskabet og dermed involvere<br />
modtagerne. (Ørnbo et al., 2004, s. 29)<br />
OIM-modellen:<br />
OIM-modellen er en model der forklarer og teoretiserer ovennævnte problematik. OIM står for<br />
Oplevelse, Indlevelse og Medlevelse, og disse tre dimensioner påvirker indlæring og<br />
budskabsforståelse positivt. Påstanden er, at kommunikation i stigende grad vil tage udgangspunkt<br />
i en levendegørelse af budskabet.<br />
Figur 5: ”OIM-modellen” (Ørnbo et al., 2005, s. 31)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 17 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Ved at budskabet involverer både krop og hjerte, påvirkes modtageren fysisk, mentalt og socialt,<br />
og den bedste læring opstår, når oplevelsen skaber de optimale dimensioner. Hvis man betragter<br />
biblioteket som en organisation, så er dets visuelle ansigt udad til dets arkitektur, indretning, logo,<br />
emballage, hjemmesidedesign m.m. De er med til at kendetegne den oplevelse, som modtagerne<br />
får af organisationens kultur. Dog er det kun en del af helhedsoplevelsen. Alt for tit fokuseres der<br />
for lidt på de andre sanselige aspekter, såsom dufte, lyde og personalets adfærd over for<br />
brugerne. (Ørnbo et al, 2004, s. 29-32)<br />
Ørnbo og hans medforfattere råder alle der arbejder med kommunikation til at forsøge at skabe<br />
følelse og nærvær i kommunikationen. Vi gør os selv forståelige via vore sanser, og vi lærer bedst<br />
med hele kroppen. Al kommunikation skal bygges på, hvordan den opleves. Når man prøver og<br />
dermed oplever med kroppen, så forstår man budskabet. For at opnå det bedste resultat er det en<br />
god idé at skabe oplevelse som involverer modtageren og dermed skaber en maksimal<br />
sansepåvirkning. Den almindelige dansker eksponeres dagligt for ca. 3000 budskaber. Derfor<br />
registrerer folk kun de budskaber, som de føler, har betydning for den enkelte. Udfordringen i<br />
fremtiden ligger derfor ikke kun i at skabe en sammenhængende helhedsoplevelse, men også i at<br />
skabe en indlevelse og medlevelse i kommunikationen. Derfor er det vigtigt at skabe ”oaser” og<br />
oplevelsesrum, hvor al anden støj holdes ude. Afslutningsvis nævner Ørnbo og hans<br />
medforfattere, at et gammelt kinesisk ordsprog siger, at: ”Hvis du tænker for længe over dit<br />
næste skridt kommer du til at tilbringe livet på et ben”. Så hvis man tillægger forfatternes teorier<br />
nogen form for værdi, og mener, at man kan bruge dem i en biblioteksfaglig debat, så vi vil<br />
argumentere for, at bibliotekerne bør begynde at tage stilling til, hvorvidt oplevelser skal være en<br />
del af bibliotekernes formidling.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 18 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.4.2. Oplevelsesøkonomiens mulige indflydelse på de danske<br />
folkebiblioteker:<br />
Regeringen udgav i 2003 ”Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien – 5 nye skridt på vejen”, der<br />
omtaler udviklingen indenfor de kulturelle og kreative erhverv samt de muligheder, der kan opstå i<br />
fusionen mellem kultur- og erhvervslivet pga. den generelle, samfundsmæssige velstandsstigning.<br />
Figur 6 ”Kultur- og oplevelsesøkonomien” (Regeringen, 2003, s. 8)<br />
Som man kan se på figur 6, så drejer rapporten sig om de samarbejder, der kan opstå mellem<br />
danske kulturinstitutioner og det danske erhvervsliv. Virksomhederne skal ikke længere blot<br />
producere så billige varer som muligt, de skal også kunne skabe produkter, der rummer kvalitet,<br />
følelser, værdier, mening, identitet og æstetik. Forbrugerne er nemlig i dag villige til at betale for<br />
dem. Alle førnævnte elementer er noget, som kunsten og kulturen allerede kender til og arbejder<br />
med, og derfor er det oplagt, at virksomhederne kan få gavn af et eventuelt samarbejde. Samtidig<br />
kan kunsten og kulturen i samspil med erhvervslivet få ny inspiration og nye økonomiske<br />
muligheder. (Regeringen, 2003)<br />
Man taler om tre centrale tendenser indenfor oplevelser:<br />
Nicheorientering<br />
Uniqueness<br />
Fællesskab<br />
Nicheorientering betyder, at man i takt med velstandsstigningen har mere behov for at signalere<br />
sine værdier til omverdenen end før. Man vil gerne fortælle andre, at man f.eks. holder af punk,<br />
og derfor bærer sort tøj. Uniqueness betyder, at forbrugeren i stigende grad selv vil være<br />
medproducent for at sikre det unikke udtryk. Man vil gerne skille sig ud fra mængden, og derfor vil<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 19 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
man gerne sætte sit eget personlige præg på tingene. Dette er også et element, som man<br />
arbejder med i bogen ”Creative Man” fra 2004. Der opstår ifølge bogen nye tendenser, når behov<br />
møder nye muligheder, og det er så et spørgsmål, om det er en logik som bibliotekerne kan<br />
arbejde med? Når samfundet tilsyneladende har ændret sig i en sådan retning, at mennesket er<br />
blevet rigere og har flere penge at bruge på sig selv og dermed på oplevelser, er det så noget,<br />
som bibliotekerne skal medregne i deres bibliotekstilbud?<br />
Mht. fællesskab, så er nicheorienteringen og ønsket om at være unik måske stærke elementer,<br />
men mennesket har stadig behov for at tilhøre et fællesskab. Det kan især være omkring mere<br />
eller mindre specielle interesserer, og vha. Internettet er det nu muligt for alle at deltage i mange<br />
forskellige former for sociale fællesskaber alt efter interesser. Denne tendens udnyttes allerede i<br />
dag i en række brancher for at skabe emotionelle oplevelser for forbrugeren.<br />
Oplevelsesøkonomi har altså stor mangfoldighed i dagens Danmark, og det er ikke blot herhjemme<br />
tendensen viser, at mennesker ønsker at opleve mere. For evt. at kunne imødekomme disse<br />
tendenser i en biblioteksfaglig sammenhæng, kan man overveje, hvorvidt nogle af den<br />
kommercielle verdens erfaringer kan anvendes. ”Følelsesfabrikken” nævner 4 temaer, som kan<br />
være med til at styrke danske virksomheders, herunder muligvis også de danske folkebibliotekers,<br />
muligheder i oplevelsesøkonomien. Det drejer sig om: (Lund & Nielsen mfl. 2005, s. 230-332)<br />
1. Professionalisering: For at kunne imødekomme de nye behov er det nødvendigt, at der<br />
sker en øget professionalisering af de i forvejen kreative virksomheder. Der skal en<br />
mentalitetsændring til for at de medarbejdere og virksomheder begynder at se ud over den<br />
kunstneriske stolthed og faglighed, der har en tendens til at skygge for de økonomiske<br />
perspektiver. Det er under alle omstændigheder vigtigt, at man ikke ser de<br />
forretningsmæssige aspekter som noget, man for enhver pris bør undgå.<br />
2. Imødekomme forbrugernes behov: Danske virksomheder har et godt kendskab til<br />
forbrugerne og deres ønsker, og i takt med at forbrugermønstrene ændrer sig fra<br />
behovsdækkende til oplevelsessøgende, bliver der større efterspørgsel efter oplevelsesrige<br />
produkter og services, der er skræddersyede til de enkelte forbrugersegmenter. Hvis man<br />
er opmærksom på at indarbejde brugerdreven innovation og yderligere tilpasse dem<br />
forbrugerne, kan man vinde større markedsandele.<br />
3. Global indsigt: Man kan se ud over sine egne grænser, når det drejer som af eksport af<br />
oplevelsesorienterede produkter. For kreative erhverv handler det i høj grad om netværk<br />
og om at blive set de rigtige steder.<br />
4. Samarbejde mellem brancher: Danske virksomheder (og muligvis danske<br />
folkebiblioteker) bør være opmærksomme på at udnytte eventuelle synergieffekter. Der<br />
findes eksempler på samarbejder mellem brancher, hvis produkter komplimenterer<br />
hinanden i forbrugerens oplevelse. Det kan f.eks. være designeren, der samarbejder med<br />
butikken om at skabe et oplevelsesrigt miljø.<br />
En central pointe i denne teorisammensætning, er at den forbrugs- og samfundsudvikling, der har<br />
bragt oplevelser og anden identitetsskabende forbrug på banen, vil tage til i styrke i de kommende<br />
år. Velstanden vil efter al sandsynlighed forsat stige, og det vil blandt andre give virksomhederne<br />
oplevelsesøkonomiske muligheder. (Lund et al., 2005)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 20 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
7.4.3. Højaktuel debat om oplevelser i folkebiblioteker:<br />
I forlængelse af de nye oplevelsestendenser i den kommercielle industri, er der opstået en heftig<br />
debat omkring folkebibliotekerne. Pernille Schaltz, der er chef for Københavns Hovedbibliotek, har<br />
skabt røre efter sine udmeldinger om hendes forestillinger omkring fremtidens biblioteksindretning.<br />
Allerede i 2005, fortalte hun ved en temadag arrangeret af DBC medier, at bibliotekerne befinder<br />
sig i en forandringstid, fordi samfundet ændrer sig. Blandt andet ønsker regeringen, at Danmark<br />
skal være et førende videnssamfund, og her mener Pernille Schaltz, at bibliotekerne skal spille en<br />
betydelig rolle:<br />
”Vi skal stadig stille information, viden og kultur til rådighed for borgerne, men de gamle<br />
absolutter i mål og metode er i dag forsvundet. Man kan populært sagt sige at biblioteket lige som<br />
alle andre er blevet fritstillede, og vi skal i dag mere aktivt positionere os i bestræbelserne på at<br />
forblive danskernes primære informations- og kulturcentraler.” (Schaltz, 2005)<br />
Forandringsprocessen betyder, ifølge Pernille Schaltz, at biblioteket skal gå fra at være<br />
bogsamlinger til mediemekkaer, fordi mange mennesker kun ser bibliotekerne som bogsamlinger<br />
og ikke kender til de andre muligheder bibliotekerne ellers indeholder. Desuden er faldende<br />
besøgstal og debatter om bibliotekets rolle i forhold til borgernes egne evner på Internettet<br />
stigende trusler mod biblioteket. Hun påpeger endvidere, at bibliotekerne end ikke er nævnt i<br />
regeringsgrundlaget eller i strategipapirer fra Innovationsrådet mv., hvilket hun finder underligt<br />
med tanke på ønskerne om et førende videnssamfund. Udfordringen er derfor i fællesskab at<br />
definere og udstikke nye paradigmer for biblioteksbegrebet og sammen finde det bedst mulige<br />
bibliotekstilbud, som har en central plads i både befolkningens og beslutningstagernes bevidsthed i<br />
forhold til samfundets videreførelse.<br />
Ifølge Schaltz skal bibliotekerne stadig tilbyde adgang til hjælp, læring og oplevelse for det enkelte<br />
individ, og det skal fortsat være et kulturcenter og et samlingssted, hvor den enkelte kan<br />
eksperimentere med at udvikle og skabe sig selv. I sammenhæng med den forandringsproces<br />
biblioteket befinder sig i, ændrer det fysiske rum sig også. PC’erne får en mere fremtrædende<br />
plads, pga. den stigende integration af teknologiske muligheder. Endda er nogle steder meget<br />
eksperimenterende med en indretning, der kan implementere teknologien i det fysiske rum.<br />
Mediepræsentationen i folkebibliotekerne skal primært være inspirerende. Man skal vha.<br />
infostande og plasmaskærme informeres om digitale muligheder på biblioteket. Det skal være et<br />
sted, hvor man kan arbejde, mødes, opholde sig og studere. Pernille Schaltz opfordrer til, at man<br />
begynder at arbejde med de teknologiske muligheder allerede i dag og ændrer det i sammenhæng<br />
med brugernes behov. Afslutningsvis konstaterer hun:<br />
"P.t. er der frontløbere der meget flot og innovativt eksperimenterer med at integrere<br />
informationsteknologi i rummene i biblioteket. Interaktive gulve, intelligente reoler, elektroniske<br />
plakatsøjler og Story surfere. Der er ingen der ved om det lige præcist er disse installationer der vil<br />
komme til at stå på alle landets biblioteker i en nær fremtid. Omvendt er jeg ret sikker på at dét<br />
med hyldemeter efter hyldemeter af bøger ikke holder længere". (Schaltz, 2005)<br />
Folk læser som aldrig før, men bøgerne er blevet billigere, så de kan gå ud at købe dem, hvis de<br />
har lyst, fortæller Schaltz, så det er også vigtigt at fortælle brugerne, at bibliotekerne har andre<br />
tilbud. Hun er klar over at hendes ideer sikkert vil skabe modstand, men at det er naturligt at være<br />
skeptisk, indtil man har set at de nye planer fungerer. En satsning på digitale tilbud er for Pernille<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 21 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Schatlz ikke en modsætning til bøgerne, og hun mener, at jo mere man profilerer sine brede<br />
tilbud, jo mere låner man ud, også af bøgerne.<br />
Overfor Pernille Schaltz er der dog andre som mener, at man ikke skal gøre folkebibliotekerne til<br />
mediemekkaer. Blandt andre har Danmarks konservative kulturminister Brian Mikkelsen blandet sig<br />
i debatten og har proklameret, at han vil kæmpe for bogens ret. Han er imod, at de bøger, som<br />
ikke lånes ud så tit, skal i depot, og at det i højere grad skal være de populære bøger, der skal<br />
være synlige i biblioteksrummet. Han siger i debatten til Berlingske Tidende, at han er parat til at<br />
præcisere biblioteksloven, hvis det bliver nødvendigt. Af præciseringen skal det fremgå, at bøgerne<br />
er folkebibliotekernes primære ydelse og primære aktivitet. De andre medier skal blot understøtte<br />
bøgerne, mener han. Han slår endvidere fast, at folkebibliotekerne ikke skal være<br />
oplevelsescentre, for dem er der i forvejen nok af. Han mener, at have dokumentation for, at man<br />
godt kan ændre på biblioteksbrugernes lyst til at låne de bøger, som de ellers i stigende grad<br />
svigter. Han henviser til en forsøgsordning, som han selv satte i værk, og som gik ud på, at<br />
udvalgte kommuner fik ekstra mange øremærkede bogpenge. Han siger afslutningsvis, at det<br />
bedste budskab, man kan sende i den igangværende biblioteksdebat, er at forsøgsordningen viser,<br />
at alene det, at der er mange bøger til rådighed, får udlånet til at vokse. (Kassebeer, 2008)<br />
Danmarks Biblioteksforening er enig med Brian Mikkelsen i, at der kunne ske ændringer med<br />
biblioteksloven, men det er i en helt anden retning. Foreningen mener, at tiden er løbet fra loven,<br />
og Vagn Ytte Larsen, som er formand, siger i et interview med Politiken, at han er parat til at tage<br />
sagen op med kulturministeren og Biblioteksstyrelsen, så det kan blive klarlagt, hvad<br />
folkebibliotekernes primære opgaver er i dagens videnssamfund. Han nikker genkendende til<br />
statistikken der siger, at der har været en massiv nedgang i udlånet i de danske folkebiblioteker de<br />
seneste år. Helt præcist en nedgang fra 89 mio. bøger i 1983 til 48 mio. bøger i 2006. (Andersen,<br />
2008)<br />
Debatten lægger altså op til, at man får klarlagt de nye mediers rolle på folkebibliotekerne. Det vil<br />
også være et skridt på vejen til, at opklare, hvorvidt man bør indarbejde oplevelsesteori i<br />
formidlingen på de danske folkebiblioteker.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 22 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
8. Casestudier:<br />
8.1. Casestudie af Hjørring Bibliotek:<br />
Som casestudie har vi besøgt Hjørring Hovedbibliotek, som åbnede lørdag den 12. april 2008.<br />
Biblioteket er placeret i et nybygget shoppingcenter ved navn Metropol. Stedet er ikke<br />
specialbygget til biblioteket, så de involverede bibliotekarer har ikke haft indflydelse på rammerne,<br />
men har måttet indrette biblioteket herefter.<br />
Beslutningen om at placere biblioteket i Metropol var<br />
foretaget af et enigt byråd, men Børge Søndergård,<br />
som er udviklingschef på biblioteket, mener at det<br />
ikke var blevet gennemført, hvis ikke<br />
Handelsstandsforeningen, Hjørring Erhvervsråd og<br />
Byggesocietetet havde støttet projektet.<br />
Arkitekten bag Metropol er Schmidt Hammer<br />
Lassen 3 , mens det overordnede design af<br />
indretningen af biblioteket er foretaget af Bosch &<br />
Fjord 4 samt det velkendte BCI 5 , som har stået for<br />
biblioteksinventar over hele landet. Bosch & Fjord er<br />
nye indenfor den biblioteksfaglige verden, men er nøje udvalgt af lederne af biblioteket, fordi de<br />
har en innovativ stil. Det var meget vigtigt for biblioteket, fordi dette var en oplagt mulighed for at<br />
prøve noget nyt indenfor biblioteksindretning. De ønskede, at biblioteket skulle være byens<br />
mødested og en kreativ inspirationskilde. Det var samtidig et formål, at det skulle forene aktivitet<br />
og fordybelse på tværs af alder. Oveni i dette, ville de gerne opnå en ungdommeliggørelse af<br />
biblioteket, for at tiltrække det yngre publikum. Derfor valgte biblioteket også at invitere Uffe<br />
Holm, den kendte stand-up komiker, på åbningsdagen. Han trak mange unge mennesker til, som<br />
ikke normalt ville vælge at tilbringe en lørdag formiddag på biblioteket. De fik så mulighed for at<br />
se den nye biblioteksindretning, og ifølge udviklingschef Børge Søndergård, var de meget<br />
begejstrede. Børge Søndergård fortæller videre, at de ikke har anvendt personas-teori. I<br />
planlægningen af biblioteket havde de involverede en del ideer, som skulle forny stedet. Det var et<br />
ønske fra starten at biblioteket ikke skulle være totalt selvbetjent, fordi brugerne så egentlig kunne<br />
klare alle deres informationsbehov hjemmefra. Dermed gik en masse god formidling tabt. De ville<br />
derudover også gerne have en ekstra lang åbningstid, hvilket desværre ikke kunne lade sig gøre,<br />
3 Schmidt, Hammer, Lassen er en af Skandinaviens førende arkitektvirksomheder, der står bag en række<br />
forskelligartede byggerier. Det blev etableret i 1986 af de tre arkitekter Morten Schmidt, Bjarne Hammer og<br />
John F. Lassen. (Schmidt, Hammer, Lassen, 2008)<br />
4 Bosch & Fjord er et samarbejde mellem billedkunstnerne Rosan Bosch & Rune Fjord Jensen. Bosch & Fjord<br />
laver kunstprojekter i dialog med erhvervslivet, det offentlige eller andre, hvor kunsten får en tydelig<br />
funktion. Bosch & Fjord udvikler koncepter og formgiver udfordrende rum som fysisk lægger op til<br />
anderledes brug, handling og tænkning. Bosch & Fjords projekter går på tværs af forventninger og faglige<br />
grupperinger. (Bosch & Fjord, 2008)<br />
5 BCI er, sammen med deres søsterselskab Eurobib, verdensførende indenfor biblioteksinventar med over 60<br />
års erfaring på området. De samarbejder med førende arkitekter, designere og fagfolk i udviklingen af nyt<br />
inventar til nutidens bibliotek såvel som til fremtidens bibliotek. (BCI, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 23 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
men de overvejer at holde søndagsåbnet den første søndag i måneden, når butikkerne i centeret<br />
også holder åbent.<br />
Biblioteket som teater:<br />
Biblioteket ønsker at gøre op med vanetækning og har derfor tænkt indretningen som et teater.<br />
Rummet skal være fleksibelt og forandringsparat, og derfor kaldes det sted hvor publikum befinder<br />
sig på biblioteket ”scenen”. Rundt om i rummet er der flytbare kulisser, som skaber fleksibilitet og<br />
gør det muligt at ændre biblioteksindretningen meget hurtigt. Dette er gjort, ifølge Børge<br />
Søndergård, fordi man ikke kan forberede biblioteksindretningen til fremtiden, men man kan gøre<br />
det forandringsparat, så man er forberedt, når man kan se ændringer forude. Det backstage<br />
område som dette ”teater” er skabt med, består af kontorer og små rum til opmagasinering af<br />
kulisserne.<br />
Café:<br />
Udover den teatermæssige opbygning er der også indarbejdet en café ved hovedindgangen, som<br />
drives af PMU – Sindal 6 , den hedder ”Café – lige efter bogen”, og den giver de besøgende<br />
mulighed for at slappe af med en kop kaffe og en bid mad. Dette område er også ment som<br />
læseplads for avislæsere, men biblioteket rummer også mange andre hyggekroge hvor man kan<br />
sætte sig og læse avisen. Avisbrugere der måske ville have været isolerede før, har nu mulighed<br />
for at blande sig med de andre besøgende.<br />
Indgangsområdet:<br />
Overfor caféen i indgangsområdet er der placeret et<br />
reolsystem hvorpå bibliotekets nye bøger bliver<br />
præsenteret, som noget af det første man ser, når man<br />
kommer ind. Både børnebøger og voksenbøger er<br />
blandet i denne præsentation og står med forsiden udad.<br />
Dette er inspireret af boghandlere, fordi det giver et<br />
hurtigt overblik over, hvilke bøger der er til rådighed.<br />
Efter man har fået præsenteret de nyeste bøger på<br />
biblioteket, er der herefter mulighed for at aflevere ens<br />
lånte materiale. Det foregår ved udlån/afleverings –<br />
automater, og her har biblioteket valgt ikke at investere i<br />
sorteringsrobotter. Det vil sige, at når man har afleveret sit materiale<br />
elektronisk, går man over og stiller materialet på en dertil indrettet<br />
hylde. Dette har biblioteket valgt, fordi statistikken siger, at udlånet<br />
under alle omstændigheder vil falde. Derfor har ledelsen vurderet, at<br />
pengene er bedre brugt på indretningsmateriale end<br />
sorteringsrobotter. Systemet, hvor brugerne selv placerer det<br />
afleverede materiale, er velkendt fra bibliotekets gamle bygninger,<br />
hvor dette system også blev anvendt. Ifølge Børge Søndergård vil<br />
brugerne gerne aflevere på denne måde, så selvom personalet skal<br />
tjekke bøgerne igennem efterfølgende, for at se om det er placeret<br />
korrekt og afleveret som det skal, ville denne arbejdsgang også være<br />
nødvendig, hvis man havde sorteringsrobotter.<br />
6 "Det er PMU's formål at etablere uddannelser for bogligt svage unge, der ikke kan udnytte de øvrige<br />
erhvervsuddannelsestilbud, alt i overensstemmelse med den til enhver tid gældende lovgivning for området."<br />
Sådan formuleret i PMU's vedtægter, er det PMU's mål gennem en styrkelse og øget arbejdstræning på egne<br />
værksteder at arbejde for at sikre målgruppen optimale muligheder for at fungere i samfundet, hvad angår<br />
arbejde, bolig og fritid. (PMU, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 24 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Usædvanlige tiltag:<br />
Som man kan se på flere af ovenstående billeder fra Hjørring Bibliotek, så har Bosch & Fjord<br />
kreeret et rødt bånd, der er gennemgående i hele rummet. Det snor sig på gulvet, hvor det nogle<br />
steder er malet på, mens det andre steder løfter sig op og danner improviserede reoler eller<br />
siddepladser. Selv bibliotekarens arbejdsstation er en del af dette bånd. Den røde farve står i skarp<br />
kontrast til de lyse omgivelser, og skaber en helhed i rummet. Bosch & Fjord har forestillet sig<br />
biblioteket som en livsnerve i samfundet, og det røde bånd skal så repræsentere en blodåre, der<br />
fører brugerne rundt i rummet.<br />
Udover det røde bånd, har man også tilført andre<br />
farvestrålende elementer i indretningen. Blandt andet har<br />
man udarbejdet en stor lyserød pude, som kaldes ”soft”,<br />
og som er placeret i det ene hjørne på voksenafdelingen.<br />
Dette udsædvanlige møbel tilbyder en behagelig<br />
siddeplads for brugerne og nytænker møbeldesign.<br />
Desuden er det tanken, at den specielle møbelanretning<br />
skal byde unge brugere velkommen i voksenafdelingen,<br />
da de ikke har deres egen afdeling, men har mulighed for<br />
at sprede sig over hele biblioteket. Som Børge Søndergård<br />
nævnte tidligere, så var formålet med den nye indretning<br />
at ungdommeliggøre biblioteket, og ved at placere ungdommelige møblementer rundt i det store<br />
åbne lokale, så opnår man dette.<br />
Børneafdelingen:<br />
Selvom unge skal sprede sig over hele biblioteket, så<br />
har børnene deres egen afdeling. Dette område er ikke<br />
afgrænset rent rummeligt, men flyder over i<br />
voksenafdelingen. I midten af området står et stort<br />
lysegrønt legetræ, hvor børnene leger og bruger en<br />
masse energi, men træet er også et godt sted for dem<br />
at læse, da det er omgivet med puder og krybber med<br />
bøger. Både børn og voksen kan interagere her, og<br />
bruge tid sammen, men hvis de voksne vil lade<br />
børnene lege alene, kan de sættte sig over i den dertil<br />
indrettede VIP – lounge, hvor der er frit udsyn til de<br />
legende børn. VIP står for ”Very Important Parents”,<br />
og er udstyret med bløde stole og materiale om at være forældre. Hele området indbyder til at slå<br />
sig ned og bruge tid til fordybelse. Børneområdet er præget af forskellige teknologiske tiltag,<br />
blandt andet kan man lave sin egne stop motion film 7 , og man kan afprøve ”Ordkløveren”. 8 Udover<br />
teknologiske tiltag har man også valgt at indarbejde en rutsjebane i en reol, så man på den måde<br />
forener leg og læring. Endvidere har man opbygget et lege- og udstillingsområde, der både kan<br />
bruges til traditionelle udstillinger men også til forskellige arrangementer.<br />
7 Disse stop motion film kan laves fra en meget brugervenlig station, hvor børnene kan lave deres egne film<br />
ved at rykke nogle figurer lidt, tage et billede og rykke figuren lidt igen, indtil der er taget billeder nok til at<br />
de sammenlagt giver en lille film.<br />
8 Ordkløveren er en grøn arbejdsstation med en indbygget computer med touch-screen så børnene kan lege<br />
med ord ved at røre på skærmen. De kan bl.a. sætte rimende sætninger sammen og høre dem læst højt.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 25 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Utraditionel formidling:<br />
I nærheden af indgangsområdet finder man bibliotekets største udstillingsområde, som er placeret<br />
i et område med et stort ovenlysvindue, som giver udstillingen et naturligt lys og danner et<br />
æstetisk udseende. Dette lys skaber en naturlig afgrænsning i udstillingsområdet. Det er altså ikke<br />
afskærmet på andre måder end vha. lys. En anden utraditionel formidlingsmåde der er taget i brug<br />
i voksenafdelingen, er den såkaldte ”digttrappe”. Her er det ansatte på biblioteket, som har indtalt<br />
sine yndlingsdigte. Oplæsningen bliver så fremvist på en fladskærm, hvor kun munden af<br />
oplæseren er synlig. Selve skærmen hænger for enden af en trappe, i en smal gang, hvilket<br />
skaber en usædvanlig oplevelse for brugerne.<br />
Magasinet:<br />
I det nye bibliotek har man valgt, at magasinet skal være synligt og være en del af den øvrige<br />
biblioteksindretning. Da det kan være vanskeligt at<br />
formidle en så massiv samling på en interessant måde,<br />
har de valgt at udsmykke området med magasinet i en<br />
gammeldags traditionel stil. Reolerne er beklædt med<br />
mahogni og der er opstillet gammeldags læderlænestole<br />
med tilhørende lampe og bord. Herudover er der blevet<br />
lavet et langt læsebord med det klassiske grønne lys.<br />
Dette skaber en hyggelig atmosfære, der indbyder til<br />
fordybelse og ro. Dette fungerer fint, og giver, ifølge<br />
Børge Søndergård, samtidigt et indtryk af stilen fra det<br />
kongelige bibliotek. Nogle af væggene i biblioteket er så<br />
høje, at bøgerne ikke kan nås fra gulvet. Her er indsat<br />
stiger med hjul på, så hele reolen kan bruges.<br />
Med alle disse nytænkninger lever biblioteket i høj grad op til Børge Søndergårds mål om, at<br />
biblioteket ikke kan bygges til fremtiden, men er fleksibelt nok til at være forandringsparat, når<br />
nye udfordringer melder sig. I bilag 3 kan man se flere billeder fra Hjørring bibliotek.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 26 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
8.2. Casestudie af Århus Hovedbibliotek:<br />
Det næste casestudie er af Århus Hovedbibliotek, som ligger ved Mølleparken i centrum af byen.<br />
Det blev designet i 1934 af arkitekterne Alfred Mogensen og Harald Salling Mortensen 9 . Bygningen<br />
er opført med to sidefløje, med forskellige anvendelses- og udvidelsesmuligheder. Bygningens<br />
langstrakte form som afslutning af Mølleparken er således begrundet i hensynet til det samlede<br />
bybillede. Dette videntempel har tydelige modernistiske træk, som især kommer til udtryk i<br />
midterpartiets høje glasfacade, de lange vinduesbånd og de skråtstillede indvendige betonsøjler.<br />
Disse træk understreges yderligere af den enkle og rationelle indretning og den moderne<br />
møblering. (Dahlkild, 2002)<br />
Indgangspartiet:<br />
Under vores besøg var indgangspartiet det første, vi<br />
mødte. Her præsenteres man for det såkaldte ”Rummet<br />
er jeres”, hvor man ønsker, at inddrage brugerne.<br />
Biblioteket kommer med forskellige oplæg til brugerne,<br />
hvor det så er planen, at de selv efterfølgende skal tage<br />
over. For nyligt drejede det sig om et filmmaraton, hvor<br />
de deltagende brugere havde 24 timer til at lave en film.<br />
”Mindspot”:<br />
”Mindspot” er en afdeling for teenagere i alderen 14 til<br />
20 år. Dette rum er opbygget som en ungdomsklub med<br />
både fladskærme, sofaer og computere, og man får<br />
indtryk af at bevæge sig rundt i et teeangeværelse. Her er der<br />
mulighed for at udfolde sine kreative evner sammen med<br />
bibliotekets studentermedhjælpere, som hver især har talenter<br />
indenfor en bestemt genre som f.eks. musikredigering. Området er<br />
afskærmet fra resten af biblioteket og benyttes meget af de unge.<br />
Voksenafdelingen:<br />
Når man bevæger sig ind i voksenafdelingen, har biblioteket<br />
opstillet en række reoler, som de kalder ”Markedet”. Reolerne er<br />
inddelt i emner, og fungerer ligesom et lille bibliotek inden i<br />
biblioteket. Her kan de brugere, der kan lide at ”græsse”, hurtigt<br />
komme igennem de nyeste materialer indenfor en stor række<br />
emner. Derfor er det også her, man har placeret de mest<br />
efterspurgte og nyeste materialer. Dette er dog ikke på bekostning<br />
af den smalle litteratur, idet denne er blevet placeret på en reol for<br />
sig selv, kaldet ”Sidegaden”. Den er opstillet et stykke væk fra det andet, men dog stadig indenfor<br />
”Markedet”. ”Markedet” har eksisteret i 12 til 15 år, fortæller teamleder i litteratur og musik Britta<br />
Thuun-Petersen, og hun understreger at nogle brugere kun kommer for at bruge dette område.<br />
Endvidere er reolerne ikke særligt høje, og man får derfor præsenteret bøgerne i øjenhøjde. Hun<br />
fortæller, at Århus Hovedbibliotek har anvendt personas-teori i opbygningen af dets tilbud. Mange<br />
9 Alfred Mogensen (1900-1986) og Harald Salling Mortensen (1902-1969). De satte gennem mange år deres<br />
præg på bebyggelser i det moderne Århus. Alfred Mogensen var i en lang periode efter den anden<br />
verdenskrig byens stadsarkitekt. Salling Mortensen indgik i perioden 1935-40 i kompagniskab med A. Høeg-<br />
Hansen. Han var arkitekten bag en lang række markante byggerier i og uden for Århus. (Århus Kommune,<br />
1997)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 27 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
titler står med forsiden udad, fordi det vækker mest interesse hos brugerne. ”Bøgernes rygge<br />
sælger ikke”, siger Britta Thuun-Petersen, derfor har biblioteket også opbygget en såkaldt<br />
”Bestsellerreol”, som indeholder det mest efterspørgselsorienterede materiale, og endda i flere<br />
eksemplarer. Dette har vist sig at være en stor succes. Man kan ikke reservere materialet på<br />
denne lave reol, og det kan kun lånes i 14 dage ad gangen. Reolen er inspireret af boghandlere,<br />
fordi det her er formålet at sælge bøgerne, og derfor præsentere dem på den bedst mulige måde.<br />
Desuden har biblioteket selv fundet ud af, at denne taktik virker bedst, når brugerne kan nå reolen<br />
uden større anstrengelse. De forsøgte i en kort periode at flytte reolen blot 5 meter til den ene<br />
side, så den kom til at stå en smule mere tilbagetrukket i området.<br />
Man kunne stadig se den, når man trådte ind i området,<br />
men desværre var der ikke særlig mange der benyttede<br />
den. Derfor blev den flyttet tilbage igen, hvor den atter<br />
har fået succes. Placering af materialerne og deres<br />
præsentation har altså betydning for brugernes adfærd i<br />
biblioteket.<br />
Magasinet:<br />
Ligesom mange andre biblioteker har Århus også<br />
problemer med pladsmangel. Som en konsekvens heraf,<br />
vælger de at kassere mange af deres materialer. De<br />
fortrækker at have så mange materialer som muligt fremme, men da der er pladsmangel er de<br />
nødt til at sætte en del i magasinet. Når magasinet derefter naturligt bliver fyldt, er de nødt til at<br />
kassere. Udover magasinet har de også et depot, med sæsonbetonede materialer.<br />
Zoneopdeling:<br />
Biblioteket stræber efter at indtænke zoneopdeling i deres indretning. For at kunne imødekomme<br />
de forskellige brugerbehov, bliver hvert enkelt rum indrettet forskelligt. Biblioteket bliver tænkt<br />
som et hele, men hvert enkelt rum har sin egen karakter og betegner én zone. Men det enkelte<br />
rum kan indeholde forskellige zoner, der tilgodeser forskellige brugerbehov. Det kan f.eks. være:<br />
Læringszonen – Understøtter bevidst eller ubevidst læringsbehov. Et konkret eksempel<br />
herpå kan være at få vejledning af en bibliotekar til at finde materialer.<br />
ABC-zonen – Understøtter den målrettede bruger med alfabetisk opstilling af materialer.<br />
Oplevelseszonen – Understøtter oplevelsessøgende brugerbehov med cafémiljø,<br />
tidsskrifter, en scene til mindre events. Specielle aktiviteter som workshops og<br />
formidlingstilbud som lyttemuligheder og udstillinger.<br />
Inspirationszonen – Understøtter den nysgerrige og inspirationssøgende bruger og<br />
skaber mulighed for serendipitet. Her tænkes på bluetoothservice, tematisk opstilling,<br />
udstillinger med baggrundsviden om aktuelle temaer.<br />
Sofaarrangementer:<br />
Bag ved zoneområderne ved vinduespartiet kan man finde en række sofaer, som flere af<br />
bibliotekets ansatte havde betænkeligheder ved at stille op. Der var frygt for, at hjemløse kunne<br />
finde på at komme ind for at sove i dem, men den frygt viste sig at være ubegrundet. Der har ikke<br />
været problemer med de nye sofaer, og teamleder Britta Thuun-Petersen understreger, at man<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 28 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
ofte bør være villig til at tage nogle risici for få succes. Disse sofaer har biblioteket valgt at købe i<br />
IKEA 10 for at få penge til overs til nogle dyrere sofaer i musikafdelingen. I området er der ophængt<br />
diverse kommercielle magasiner på endevæggen, som er med til at understøtte den afslappede<br />
stemning. Teamlederen gør opmærksom på, at det ikke er de traditionelle tidsskrifter som er<br />
placeret her, idet det mere skal lægge op til hygge.<br />
Upraktiske rum:<br />
Mellem voksenafdelingen og musikafdelingen er der et smal, aflangt gennemgangsrum, som ifølge<br />
Britta Thuun-Petersen, er umuligt at indrette. De har derfor valgt at opstille runde borde samt en<br />
sofa med tilhørende fladskærm. De har forsøgt at skabe en stemning af dagligstue, så man føler<br />
sig tryg ved at benytte området. Mange studerende bruger stedet som studieplads. På<br />
endevæggen er der opstillet en gulv-til-loft reol, hvorpå man har placeret håndbøger og andre<br />
opslagsværker, der ikke er til udlån. Det er både en praktisk installation, men fungerer samtidig<br />
som udsmykning i rummet.<br />
Musikafdelingen:<br />
Musikafdelingen er domineret af en åben plads i midten, hvor der er opstillet tre designersofaer<br />
med et sofabord i midten. Møblerne udstråler eksklusivitet, og biblioteket har valgt at sætte nogle<br />
reoler med materialer meget tæt sammen for at skabe rum til sofaerne. For at kunne<br />
imødekomme kravene om at have meget materiale fremme, men samtidig skabe plads til at<br />
udfolde og fordybe sig, har man valgt dette kompromis. I nærheden af sofaerne er der opstillet en<br />
lyttestation, hvor man kan lytte til den musik, som man evt. gerne vil låne med hjem, ligesom i<br />
butikkerne. Disse stationer er udviklet til projektet ”Biblioteket som Forvandlingsrum” 11 , men er nu<br />
genanvendt i musikafdelingen. Mens vi gik rundt i afdelingen, kunne vi høre lav, østeuropæisk<br />
musik, som biblioteket i øjeblikket forsøger at formidle. Oven i<br />
dette har biblioteket planer om at indrette et musikværksted i<br />
en niche i musikafdelingen.<br />
Fagsalen:<br />
I rummene med faglitteratur har man ikke lavet store<br />
ændringer i indretningen for nylig, men man har overalt i<br />
biblioteket, valgt at sætte grå, forklarende gavle på de gamle<br />
reoler, da det fremmer genfinding, men også skaber æstetisk<br />
sammenhæng. Biblioteket indeholder et tidsskriftsmagasin<br />
med ældre udgaver, men de nye tidsskrifter er placeret rundt omkring i biblioteket for at fange<br />
brugerne interesse. Herudover er der lokalhistorisk arkiv i kælderen, som har udviklet deres<br />
formidling med forklarende fladskærme, og et såkaldt ballonbord, der indeholder historier om<br />
Århus. Dette teknologiske formidlingsredskab er skabt for at øge interessen og brugerinddragelsen<br />
10 IKEA tilbyder et bredt sortiment af veldesignede og funktionelle boligindretningsprodukter til priser, der er<br />
så lave, at så mange som muligt har råd til at købe dem. (IKEA, 2008)<br />
11 ”Biblioteket som forvandlingsrum” projekt med formålet kontinuerligt at udvikle et modelrum, der<br />
fungerede som fleksibel fysisk ramme for 5 skiftende, interaktive delprojekter over 3 år. Delprojekterne<br />
udforskede mulighederne for nye formidlingsformer i det fysiske bibliotek. Projekter: litteraturRUMMET:<br />
fokus på skønlitterær formidling (2004). NYHEDSrummet: fokus på nyhedsformidling (2005). MUSIKrummet:<br />
fokus på formidling af musik (2005/2006). Frirummet: et interaktivt udstillingsrum, med fokus på begrebet<br />
frihed (2006). Torvet: et rum, der understøtter mødet mellem mennesker og lysten til samtale (2006)<br />
(Thorup 2007)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 29 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
i formidlingen, da man skal placere en miniature luftballon på bordet for at få en historie<br />
præsenteret. I bilag 4 kan man se flere billeder fra Århus Hovedbibliotek.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 30 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
8.3. Casestudie af Aalborg Hovedbibliotek:<br />
Vores sidste case som også er vores hovedcase, er Aalborg Hovedbibliotek. Bygningen er designet<br />
af arkitekterne Dall og Lindhardtsen 12 , og er fra 1980. Bygningen er på 12.000 m 2 hvoraf de 9000<br />
m 2 er reserveret til biblioteket. Den er bygget til at ligne en middelalderby med gyder, stræder og<br />
torve for at bygningen skulle forestille en by inden i byen. Der er valgt robuste materialer<br />
bestående af røde mursten og beton for at få enkelthed, åbenhed og gennemskuelighed<br />
indarbejdet i bygningen. Bygningen er bygget til at indeholde medborgerhuset, der udover<br />
hovedbiblioteket indeholder byrådssal, foredragssal, fire mødelokaler til offentlig brug,<br />
foredragssalen, lille sal og lokalsamlingen. (Det nordjyske landsbibliotek, 1995)<br />
Figur 7. ”Plantegning over Aalborg Hovedbibliotek”. (Aalborg bibliotekerne, b)<br />
1. Reserveret materiale<br />
2. Afleveringsautomater<br />
3. Aviser<br />
4. Netpunkt (pc'er)<br />
5. Foredragssal<br />
6. Glashjørnet og fugleburet<br />
7. Lille sal<br />
8. Lokalsamlingen<br />
9. Mødelokaler 1-4<br />
10. Nørregade-Hjørnet<br />
11. WiFi zone<br />
12 Virksomheden, der er grundlagt i 1968 af Hans Dall og Torben Lindhardtsen, er i dag et aktieselskab der<br />
ejes ligeligt af partnerne. Historisk er produktionen præget af større byggerier for offentlige og private<br />
bygherrer. (Dall & Lindhardtsen, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 31 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Biblioteket skal kunne varetage opgaven som lokalbibliotek for midtbyen, være overbygning for<br />
samtlige biblioteksenheder i Aalborg kommune og være centralbibliotek for Region Nordjylland.<br />
Bodil Have er i øjeblikket stadsbibliotekar.<br />
Vi har valgt at arbejde med Aalborg Hovedbibliotek, fordi det er et bibliotek, vi mener at kunne<br />
udarbejde noget nyt for. Der er gjort meget ud af børnebiblioteket, som vi derfor har valgt at se<br />
bort fra. For at kunne udarbejde idéer har vi været på besøg på Hovedbiblioteket i april 2008. Her<br />
fik vi en rundvisning af Ove Hesselbjerg Rasmussen, som er projektkoordinator og især har<br />
arbejdet med ”Zonen”.<br />
Faldende besøgs- og udlånstal:<br />
Aalborg Hovedbibliotek havde i årene 2003 til og med 2006 en langsom nedgang i antallet af<br />
fysiske besøgende som man kan se i bilag 2. De gik fra at have 1.879.999 besøg til 1.753.105, en<br />
forskel på 126.894, hvilket giver et fald på 6,74% 13 . Dette kan opfattes som et forholdsvist lavt tal,<br />
når man tænker på hvor mange der besøger biblioteket i alt om året, men dette er alligevel en<br />
alarmerende tendens. Denne nedgang kunne have været meget større, men Ove H. Rasmussen<br />
mener, at ”Zonen” har været med til at opbremse nedgangen. Denne nedgang afspejles også i<br />
antallet af udlån pr. 1000 indbyggere i kommunen, som gik fra 17.071,30 i 2003 til 16.607,60 i<br />
2006. Denne forskel på 463,7 udlån pr. 1000 indbyggere er en stor nedgang, der efterhånden vil<br />
få store konsekvenser for biblioteket. Hvis denne nedgang skal vendes, er det nødvendigt med<br />
tiltag, der gør biblioteket mere attraktivt for brugerne. Disse forandringer gælder alle aspekter af<br />
biblioteket, ikke mindst indretningen.<br />
”Zonen”:<br />
”Zonen” er udviklet med henblik på at øge<br />
imødekommenheden over for brugerne ved at ændre<br />
indretningen på en nytænkende og udfordrende måde i<br />
bibliotekets velkomstområde. Dette skal være med til at<br />
”åbne” biblioteket, ved at lade de enkelte materialer<br />
præsentere sig selv på deres egne præmisser – vel at<br />
mærke med forsiden frem og i øjenhøjde. Ove H.<br />
Rasmussen lægger stor vægt på de tre kriterier, der er<br />
grundlaget for ”Zonen”: aktualitet, serendipitet og<br />
repræsentativitet. Dette betyder, at den gamle mur af<br />
reoler der mødte brugerne på Hovedbiblioteket førhen, er udskiftet med et velkomstområde, hvor<br />
bøgerne ikke er mere end et år gamle. Der er mulighed for, at brugeren kan lade sig overraske<br />
positivt, og der er noget for alle. De børnebøger der hører til i ”Zonen” er dog rykket ind i<br />
børneafdelingen, fordi der ikke var ret mange børn der lagde mærke til dem i området ved<br />
voksenafdelingen.<br />
I ”Zonen” finder man aktuelle og uventede værker til inspiration, som hjælp til de brugere der<br />
finder deres bøger ved at ”græsse” på hylderne. Områdets særpræg er en mørk rød farve, der går<br />
igen på både møbler og materialer, og inventaret er anderledes og nyskabende. Endelig ønsker<br />
man også, at området skal signalere udvikling, og i lighed med engelske erfaringer vil<br />
retningsbestemt lyd inddrages – i henholdsvis et filmområde og et lydområde. (Aalborg<br />
bibliotekerne, c)<br />
13 126894/1879999 * 100 = 6,74 %<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 32 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Der er en stor spredning af materialetyper i ”Zonen”. Der er fag- og skønlitteratur, spil, musik og<br />
film, CD-rom og mp3. For også at få noget af den ældre litteratur indarbejdet i ”Zonen”, er der<br />
lavet et mindre udstillingsområde i udkanten af området med tre firkantede søjler. Her er også<br />
plads til den smalle litteratur, som ellers kunne blive overset. Bøgerne på disse søjler er alle<br />
sammen del af et overordnet tema som f.eks. jul, noveller eller livsstilsændringer, og de bliver<br />
udlånt meget hurtigt. Ove H. Rasmussen fortalte, hvordan alle materialerne er en del af en aktiv<br />
formidling, hvor aktualiteten udnyttes som formidlingsredskab. Ved at stille populære bøger<br />
sammen med mindre populære værker bliver begge dele set og udlånt. Biblioteket har fundet ud<br />
af, at når de benytter indretningen til at få vist den smalle litteratur, vil den blive lånt ud, selvom<br />
eksemplarer af samme bog på de normale reoler ikke bliver det. Da de populære bøger alligevel<br />
ville blive lånt ud, er det den smalle litteratur, der vinder ved dette arrangement. Materialerne kan<br />
lånes i 14 dage, og kunne først ikke fornys, men da det er et problem for mange lånere, er der nu<br />
mulighed for at forny lånetiden og få lidt længere tid til at læse bøgerne. Ifølge Ove H. Rasmussen<br />
var der i starten ca. 23% af lånerne der fornyede deres lån fra ”Zonen”, men efterhånden har<br />
tallet arbejdet sig op på 30%. ”Zonen” er velfungerende, og udgør faktisk 10% af det samlede<br />
udlån, især hvis man kigger på skønlitteraturen. Ifølge Ove Rasmussen har ”Zonen” haft stor<br />
indflydelse på Hovedbibliotekets mest vanskelige lånergruppe, nemlig unge mænd i alderen 20-30<br />
år. Før i tiden brugte denne gruppe aldrig biblioteket, men holdt sig ved indgangen eller ved<br />
informationsdisken. ”Zonen” har bragt denne gruppe længere ind i biblioteket, og<br />
formidlingsstrategien med at vise forsiderne udad har haft en gavnlig virkning på denne gruppe,<br />
der nu låner mere end nogensinde før.<br />
Statistik over ”Zonen”<br />
For at kunne vurdere i hvilket omfang ”Zonen” har<br />
succes, har vi valgt at kigge på statistik over udlånet i<br />
”Zonen”. Det kan give et billede af, hvad en bestemt<br />
indretnings - og formidlingsmetode kan gøre for udlånet.<br />
Den første statistik vi vil fremhæve, er over litteratur.<br />
Her kan man se, at januar 2007 var udlånstallet på ca.<br />
1250 udlån, hvor det i samme måned 2008 var på ca.<br />
2000. Altså en stigning på 750 udlån. Selvom ”Zonen”<br />
har eksisteret længe, har den ikke mistet sin effekt. Flere<br />
og flere anvender den. Hvis man kigger på det antal<br />
procent ”Zonen” udgør i udlån i litteratur af hele biblioteket, står det for ca. 10% i januar 2008,<br />
hvor i januar 2007 var det på ca. 6,5%. Så dette forholdsvis ”lille” område, kan altså ved hjælp af<br />
sin placering og formidling udgøre en stor del af udlånet.<br />
Hvis man kigger på musik, lå udlånet i januar måned 2007 på ca. 690 udlån, hvor det lå på ca.<br />
1150 udlån i 2008. Her er der sket en stigning på 460. Hvis man kigger på den procent som<br />
musikken fra ”Zonen” udgør af hele biblioteket er det i januar 2008 på ca. 7,5%. I januar 2007 var<br />
tallet på ca. 4%, så det er næsten en fordobling. En statistik, der viser ”Zonens” totale udlån i<br />
procent, var i januar 2007 på ca. 4%, hvor den i samme måned 2008 var på ca. 6%. Så når man<br />
kigger på det samlede udlån, kan man se, at også her er en fremgang. (Se bilag 5)<br />
Fra første dag har der været et stort udlån i området, og i de første måneder har hvert eksemplar i<br />
”Zonen” over en 14 dages periode været udlånt mere end en gang, og der har været mangel på<br />
materialer. Derfor er der blevet overflyttet materialer fra andre dele af biblioteket. Nu fyldes<br />
hylderne op hver morgen, og der er afsat materiale, så der kan fyldes op i løbet af dagen. Det er<br />
imidlertid en målsætning på biblioteket, at ”Zonen” skal være foranderlig og under stadig<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 33 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
udvikling. Møblerne skal være flytbare, og udstillinger skal kunne ændres, og dukker der aktiviteter<br />
op, så skal de afprøves i ”Zonen”. (Larsen, 2006)<br />
Møblerne i ”Zonen” er fremstillet af Rejnar Jensen ApS 14 , og eftersom nogle af møblerne er gået<br />
ud af produktion, er Hovedbiblioteket et af de eneste steder, hvor man kan se dem. Især de<br />
specielle siddemøbler er i dag en stor succes på biblioteket. Et andet møbel der er blevet meget<br />
populært bruges til at fremvise CD’er på en behagelig måde ved at hæve dem op i hoftehøjde og<br />
vise dem med forsiden ud af. Dette møbel har virket så godt, at biblioteket har været nødt til at<br />
udvide og købe to af dem i stedet for kun én som først bestemt. Bag disse CD-holdere er opstillet<br />
en ”lyttezone” med indbygget CD-afspiller og høretelefoner. Ifølge Ove H. Rasmussen bliver denne<br />
lyttestation ikke brugt særlig meget. Det gør til gengæld den lyttestol, der står ved siden af.<br />
Denne røde stol er bygget som en behagelig lænestol, som står og spiller musik.<br />
Arrangementer:<br />
Hovedbiblioteket holder med jævne mellemrum gratis arrangementer i åbningstiden på de travle<br />
tidspunkter som f.eks. lørdag formiddag. Disse arrangementer får i høj grad brugerne til at blive<br />
længere på biblioteket, og da det ikke kræver tilmelding kan folk gå og komme, som de selv har<br />
lyst til.<br />
Samarbejdspartnere:<br />
Hovedbiblioteket har indgået samarbejde med IKEA og AaB 15 for at få indretningen i<br />
børnebiblioteket vellykket, og det er ifølge Ove Rasmussen ikke utænkeligt, at de vil benytte sig af<br />
andre samarbejder i fremtiden for at udvikle biblioteket. I dette tilfælde har IKEA været med til at<br />
rådgive omkring indretningen, og mange møbler er blevet købt hos IKEA. AaB har sponsoreret et<br />
bordfodboldspil til børneafdelingen, som er med til at gøre stemningen hyggelig, og bordet bliver<br />
flittigt brugt.<br />
Café:<br />
Et andet fremskridt i indretningen er den længe ventede café i Nørregadehjørnet, der nu endelig<br />
ser ud til at blive en realitet, idet biblioteket i øjeblikket henter tilbud ind for at finde den rette<br />
samarbejdspartner til caféen. Ove H. Rasmussen håber selv på, at det bliver en kendt stor kæde,<br />
der kommer til at stå for Nørregadehjørnet. Denne café vil forhåbentlig betyde, at mange af de<br />
potentielle lånere der går forbi udenfor, nu vil komme ind på biblioteket og måske også blive<br />
lokket længere ind. De studiepladser der befinder sig i Nørregadehjørnet lige nu, vil så blive flyttet,<br />
14 Rejnar Jensen ApS er et tømrer- og snedkerfirma beliggende i Nørresundby. (City-map område Aalborg,<br />
2008)<br />
15 AaB (Aalborg Boldklub) er en fodboldklub der spiller i superligaen. (Aalborg Boldklub, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 34 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
selvom det er en udfordring at finde dem et egnet sted, hvor der kan blive indført trådløs Internet.<br />
Bibliotekarerne på Hovedbiblioteket har udviklet sig sammen med indretningen, og de er gået over<br />
til aktiv formidling inspireret af butiksassistenter og andre servicemindede faggrupper. Mange<br />
brugere har problemer med at finde rundt på biblioteket, og må spørge bibliotekaren om hjælp.<br />
Bedre skiltning kan hjælpe med at gøre biblioteket mere overskueligt.<br />
Den 3. vej:<br />
Aalborg Hovedbibliotek har i februar 2008 i et samarbejdsprojekt med Viborg, Silkeborg, Herning,<br />
Randers og Odense Biblioteker givet en række eksempler på, hvordan bibliotekerne kunne ændre<br />
ikke bare deres fysiske indretning, men også deres formål og deres plads i samfundet. Projektet<br />
hedder ”Den 3. vej”, og består af en række workshops, der finder frem til fire forskellige<br />
biblioteksformer.<br />
1. Pit-stop biblioteket bygger på anerkendelse af brugerne og at være der, når brugeren<br />
får behov for at blive ”tanket op”. Ideen er taget fra et pitstop på en racerbane.<br />
2. ON/OFF-biblioteket er et koncept, der bygger på at biblioteket er delt i to. ON –<br />
biblioteket er indrettet til interaktion og dialog, hvor brugerne lærer af hinanden og<br />
personalet har en mere understøttende rolle som igangsætter og facilitator. Her er tydelige<br />
aktiviteter f.eks. en scene, lyd og møbler som lægger op til interaktion. I OFF – biblioteket<br />
kan man lukke af for verden og fordybe sig og få tid til refleksion. Der skal være et<br />
grupperum til læring, og farverne og indretningen understøtter OFF – tanken.<br />
3. Det tematiserede bibliotek går ud på at biblioteket opbygges af temaer i mentale rum,<br />
der opbygges ud fra brugernes interesseområder og identitetsfællesskaber. Disse temarum<br />
skal være præget af aktivitet og er bl.a. inspireret af ”Zonen” på Hovedbiblioteket. Nogle af<br />
dem skal være fleksible og udskiftes løbende, mens andre er stationære, og dette vil også<br />
give biblioteket et udtryk af at være et kulturhus eller et oplevelsescenter.<br />
4. Servicekonceptet er en generel betragtning af servicen i bibliotekets brugerbetjening og<br />
kan derfor tænkes på tværs. Det vil sige, at det sagtens kan tænkes ind i de andre<br />
koncepter og vil ændre indretningen efter nye principper som bygger på tilstedeværelse,<br />
nærvær, synlighed og erkendelse af de menneskelige ressourcer som den grundlæggende<br />
værdi.<br />
Disse fire forskellige bibliotekskoncepter fokuserer alle på radikale nye bud på det fysiske bibliotek.<br />
Formålet med projektet "den 3. vej" er i et innovationsforløb at redefinere det fysiske bibliotek og<br />
dermed bibliotekets rolle og funktion i videnssamfundet. (Aalborg bibliotekerne, 2008 a)<br />
Nyt indretningsprojekt på vej på Aalborg Hovedbibliotek:<br />
Den store voksensamling i bibliotekets største rum er, ifølge Ove H. Rasmussen, den der er<br />
sværest at formidle på en inspirerende måde. De mange materialer gør det vanskeligt at behandle<br />
hele området, som om det var ”Zonen”. Derfor har Hovedbiblioteket en plan om at bruge<br />
konceptet ”Det tematiserede rum” fra ”Den 3. vej” til at udvikle biblioteket for at gøre rummet<br />
mere interessant for brugerne. Dette enorme omlægningsprojekt er i øjeblikket stadig kun på<br />
tegnebrættet, og der er derfor ikke udarbejdet en egentlig plan for projektet endnu. Det er dog<br />
blevet bestemt, at når ”Det tematiserede bibliotek” bliver udført, skal det være gennemført i hele<br />
biblioteket, og ikke bare forsøgsvis i en enkelt afdeling. Da ”Det tematiserede bibliotek” stadig er i<br />
dets indledende fase, skal biblioteket have iværksat undersøgelser af brugere og ikke-brugere for<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 35 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
at indretningen bliver helt rigtig. Ove H. Rasmussen fortæller, at de overvejede at benytte sig af<br />
personas-teori, men er gået over til brug af fokusgrupper i stedet. Det vil så blive fokusgrupper<br />
med brugere og andre interessenter, der vil kunne give deres syn på indretningen. Tidshorisonten<br />
for dette projekt er 2009, og indeholder tre kriterier i planlægningen: fleksibilitet,<br />
brugerinddragelse og genkendelse. Biblioteket satser på genkendelighed for ikke at miste den<br />
determinerede låner. Projektet bliver altså ikke en gentagelse af ”Det næsten bogløse<br />
børnebibliotek”, hvor hoveddelen af bøgerne er placeret i magasinet. ”Zonen” er dog efterhånden<br />
blevet en så integreret del af biblioteket, at den med stor sandsynlighed vil blive bibeholdt i ”Det<br />
tematiserede bibliotek”. Dog er der mulighed for, at den vil ændre sig en smule for at tilpasse sig<br />
de nye forhold. Desuden er der ikke nogen grund til at ændre voldsomt i noget der fungerer så<br />
godt, som ”Zonen” gør.<br />
Ove H. Rasmussen tilkendegiver, at vi besøger biblioteket i forbindelse med dette bachelorprojekt<br />
på det helt rigtige tidspunkt. Eftersom Hovedbiblioteket står over for denne massive<br />
indretningsmæssige omlægning, passer vores formodning om, at en ændring i indretningen er<br />
nødvendig. Ove H. Rasmussen kunne ikke præcisere deres egne planer yderligere, da<br />
planlægningen endnu ikke er færdiggjort, og derfor kan vi ikke vide om vores ideer vil stemme<br />
overens endnu. I bilag 6 findes en række billeder fra Aalborg Hovedbibliotek.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 36 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
8.4. Ny teknologi på folkebibliotekerne:<br />
Ud fra de tre casestudier har vi opdaget, at en del af de forandringer, som bibliotekerne står over<br />
for skyldes de nye former for teknologi. Disse er kommet til de seneste år, men for at kunne<br />
diskutere, hvordan man skal forholde sig fremover til disse, er det nødvendigt at definere, hvilke<br />
teknologier, vi taler om. Da opgaven omhandler biblioteksindretning, har vi set bort fra de tiltag,<br />
der gøres i form af at digitalisere bibliotekernes samlinger. Derudover ser vi heller ikke nærmere<br />
på 2.0 teknologierne 16 , som heller ikke umiddelbart har indflydelse på bibliotekets indretning. I<br />
stedet fokuserer vi på de åbenlyse implementeringer af nye teknologier, som vi kan se at<br />
bibliotekerne arbejder med i hverdagen, og kan tænkes at komme til at arbejde aktivt med i<br />
fremtiden. Vi vælger at se nærmere på teknologier, som vi er stødt på via vores biblioteksbesøg i<br />
henholdsvis Hjørring og Århus samt de tiltag, som vi kan se, at hovedbiblioteket i Aalborg muligvis<br />
allerede har/ikke har implementeret. Endvidere omtaler vi en del nye opfindelser, som endnu ikke<br />
er blevet afprøvet endnu, men som muligvis kan være at finde på bibliotekerne i fremtiden.<br />
Spillekonsoller:<br />
På hovedbiblioteket i Aalborg har de indkøbt en Nintendo Wii 17 spillekonsol, som de har opstillet i<br />
børnebiblioteket. Man kan altså komme ind, låne et par remoter, og spille et spil, enten alene eller<br />
sammen med en kammerat. Man låner konsollens remoter hos børnebibliotekaren, ligesom man<br />
låner ethvert andet materiale på biblioteket, og det skal så afleveres tilbage efter brug.<br />
Efterfølgende kan man vælge sig et spil, og more sig med enten at spille virtuelt tennis eller måske<br />
golf. Man placerer sig foran en fladskærm, som er hængt op til lejligheden og som er sat ind<br />
mellem en række reoler som danner en mere eller mindre afgrænset firkant, hvor man så kan<br />
bevæge sig, som man nu har lyst til, når man spiller spillene. Man er i børnebiblioteket rimeligt<br />
afskåret fra andre brugere, når man anvender konsollen,<br />
fordi man har valgt at placere fladskærmen og konsollen i<br />
den afskærmende firkant, selvom lydniveauet fra de<br />
involverede muligvis kan genere nogen. Men udover dette<br />
virker det som et interessant afbræk blandt bøgerne.<br />
Rundt om på de reoler der afgrænser området for de<br />
spillende, er der placeret andre spil, enten til andre<br />
konsoller eller til computere, som man så måske får lyst til<br />
at låne med sig hjem efterfølgende. Fordelene ved en<br />
Nintendo Wii er det aktivitetsniveau den kræver af<br />
spillerne. Man bevæger sig fysisk, når man anvender<br />
konsollen, og det giver god motion i forhold til mange<br />
andre traditionelle, stillesiddende computerspil.<br />
16 2.0 teknologierne er betegnelsen for de nye sociale teknologier, som har haft stor fremgang på Internettet<br />
de seneste år. Blandt andet kan man nævne www.myspace.com, www.facebook.com, eller<br />
www.librarything.com, som alle er nye former for online-teknologier, hvor brugerne involveres socialt i<br />
sidens funktioner. Ofte kan man kommunikere med andre brugere om givne emner. (Maness, 2006)<br />
17 En Nintendo Wii spillekonsol er en ny form for konsol, der adskiller sig fra andre maskiner som Sony<br />
Playstation og X-Box. I stedet for at trykke på de normale controllere som ved de andre konsoller, så svinger<br />
man eller fører controlleren derhen, hvor man vil have den. Det giver spilleren en unik følelse af selv at<br />
deltage aktivt og fysisk i spillet. Den kan måle acceleration og rotation i alle retninger, hvor på fjernsynet<br />
man peger med den, og derved også sin position i forhold til fjernsynet. Med andre ord kan man styre<br />
spillene med kropsbevægelser, f.eks. ved at håndtere controlleren som en virtuel tennisketcher. (Wikipedia<br />
den frie encyklopædi, 2008, a)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 37 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Udover Wii’en har biblioteket også gjort det muligt at afprøve Sonys playstation, som også er en<br />
populær spillekonsol.<br />
Indførslen af de nye spillekonsoller er en del af det omdiskuterede projekt ”Det næsten bogløse<br />
Børnebibliotek”, som åbnede d. 12. oktober 2007. 18 Da vi har afgrænset opgaven til ikke at<br />
omhandle børneafdelingen på Aalborg Hovedbibliotek, skal vi ikke gå dybere ind i en omtale af<br />
afdelingen, men i stedet blot gøre opmærksom på, at mange af de nye teknologier bliver<br />
implementeret her først. Men derfor er det ikke ensbetydende med, at man ikke kan indføre dem<br />
andre steder på biblioteket, som man eksempelvis har gjort i Hjørring. Her har man indkøbt en<br />
række Sony Playstation 3 19 , som er den nyeste spillekonsol Sony har lanceret. Dog er de ikke<br />
placeret i nærheden af børneafdelingen, som man måske skulle tro, men i stedet i et hjørne af<br />
voksenafdelingen. Altså kan man godt indføre konsoller andre steder.<br />
Ved vores samtale med Ove H. Rasmussen på Aalborg Hovedbibliotek, lærte vi, at de agter at<br />
bruge erfaringerne med børnebiblioteket som inspiration til, hvordan de kan udarbejde en plan for<br />
ændringerne af voksenafdelingen. Det vil altså sige, at man muligvis kan se spillekonsoller og<br />
andre nye teknologiske tiltag i voksenafdelingen fremover på Hovedbiblioteket.<br />
Fladskærme:<br />
Udover spillekonsoller, som har en vis underholdende effekt, ser man også tendenser til at<br />
bibliotekerne anvender andre teknologiske medieformer til formidling af information. I Aalborg har<br />
man investeret i to store lærreder, hvorpå man kan projektere forskellige former for information<br />
via projektorer. De er anbragt højt oppe i midten af det store hovedrum, hvor man så gerne skulle<br />
se dem, som noget af det første, når man kommer indenfor. Skærmene bruges til at præsentere<br />
arrangementer eller andre nyheder. Mange biblioteker er begyndt at hænge fladskærmsfjernsyn<br />
op i afdelingerne, for at kunne tilbyde brugerne en ny type informationskilde, udover plakater og<br />
lign. Der er umiddelbart ingen fladskærme at se på Hovedbiblioteket, men under samtalen med<br />
Ove H. Rasmussen, afslørede han, at der allerede hang en i læsesalen i Nørregadehjørnet, som de<br />
agtede at bruge, når man åbnede loungen til efteråret. Det vil altså sige at biblioteket planlægger,<br />
at anvende denne nye formidlingsform, men spørgsmålet er, hvor de ellers planlægger at hænge<br />
andre, og om de overhovedet ønsker at indkøbe flere?<br />
18 Se note 1 omkring ”Det næsten bogløse børnebibliotek”.<br />
19 Playstation 3 er en spillekonsol, som blev lanceret i Europa i 2007 af det japanske elektronikfirma Sony.<br />
Den er oprindelig tænkt som en konkurrent til Microsofts Xbox 360 og Nintendos Wii. Man kan tilslutte den<br />
til Internettet og spille online, eller man kan spille musik, se billeder eller se film i høj billedkvalitet. (Sony<br />
Computer Entertainment Europe, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 38 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
I Hjørring havde man valgt at indarbejde fladskærmene på en anderledes måde på biblioteket. Her<br />
er de placeret lige indenfor hovedindgangen foran en sofa, så at man kan følge med i eksempelvis<br />
24 Nordjyske 20 og andre nyhedskanaler. Flere skærme er placeret ved siden af hinanden, så man<br />
som bruger, selv kan bestemme hvilke kanaler, man vi følge med i. Desværre har biblioteket ikke<br />
kunne etablere aftaler med særlig mange nyhedskanaler, så det var under vores besøg ikke muligt<br />
at se noget på alle skærmene.<br />
Udover sofaarrangementet ved hovedindgangen har man desuden valgt at placere en fladskærm i<br />
et afskærmet område med en sofa, hvor man så igen kan se eksempelvis 24 Nordjyske, men<br />
derudover er det også meningen, at den skal bruges til relevansvurdere lånte dvd’er på, så<br />
formålene med fladskærmene er mange.<br />
Retningsbestemt lyd:<br />
På Århus Hovedbibliotek har man i musikafdelingen<br />
opstillet en lyttestation, som er flittigt brugt af bibliotekets<br />
brugere. Her kan man lytte til musik, som man muligvis vil<br />
låne med hjem. Man er afskærmet fra resten af<br />
afdelingen vha. høretelefoner, og kan i ro og fred<br />
relevansvurdere sit fundne materiale. Aalborg<br />
Hovedbibliotek har en lignende lyttestation i forlængelse<br />
af ”Zonen”, men den er knap så meget brugt som den i<br />
Århus. Det kunne måske have noget at gøre med<br />
placeringen af stationen. I Århus er stationen opstillet frit<br />
tilgængeligt i midten af rummet, dog en smule<br />
tilbagetrukket mod bagvæggen. I Aalborg er stationen blandet med de andre tilbud i rummet, så<br />
det kan være svært at registrere for brugerne, at den er til rådighed. Anderledes er det med<br />
Aalborgs lyttestol, som bliver benyttet meget. Den er ikke placeret langt fra lyttestationen, men<br />
den tiltrækker sig muligvis mere opmærksomhed med sin stærke røde farve. Stolen benytter sig<br />
endvidere af såkaldt retningsbestemt lyd 21 , der gør det muligt for den enkelte at høre musik,<br />
20 24 Nordjyske er en tv-kanal drevet af Nordjyske Medier. Den sender lokale nordjyske nyheder i en jævnligt<br />
opdateret båndsløjfe på ca. 20 minutter. Ideen er således at tv-seeren har mulighed for at opdatere sig på<br />
de seneste lokalnyheder. Kanalen dækker hele Nordjylland. (NORDJYSKE medier, 2008)<br />
21 Retningsbestemt lyd (Hypersonic Sound) kan dirigeres og koncentreres meget nøjagtigt. Det er kun<br />
personer i det lydprojekterede område, der opfanger lyden. Der er derfor ingen støjforurening. Teknologien<br />
promoveres af producenterne som teknologi, der med fordel kan bruges af forretninger, der ønsker at<br />
målrette annonceringer direkte til bestemte kundegrupper. (Innoteck, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 39 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
afskåret fra andre brugere. Man har ikke høretelefoner eller lignende på, men teknologien gør det<br />
muligt at være den eneste der registrer lyden, mens man sidder i den. Retningsbestemt lyd er<br />
også noget, man benytter sig af andre steder på Aalborg Hovedbibliotek. Igen er det i ”Zonen”<br />
man har benyttet sig af muligheden for at give brugerne en speciel oplevelse, mens de er der.<br />
Nær reolerne med DVD-film har man opstillet et specielt møbel, hvorved man kan sidde og se en<br />
film men samtidigt være den eneste der kan høre lyden. Ellers ville denne muligvis genere de<br />
andre brugere.<br />
Innoteck ApS er en markeds- og udviklingsorienteret virksomhed med hovedaktiviteten indenfor<br />
kunde og persontællesystemer. De udvikler teknologi, der frembringer retningsbestemt lyd, og de<br />
skriver på deres hjemmeside, at hvis retningsbestemt lyd implementeres som en del af en samlet<br />
”in-store intelligence” -løsning, kan man måle og registrere kundernes adfærd i forhold til den<br />
samlede anvendte markedsføring. Man kan indsamle information om bevægelsesmønstre, samlede<br />
besøgstal, gennemsnitlige opholdstider, antal passerende brugere i bestemte områder og<br />
gennemsnitlige eksponeringstider. (Innotech, 2008) Dette er muligvis noget, man også kunne drage<br />
nytte af i den biblioteksfaglige verden. Desuden kan det give biblioteket en idé om, hvordan man<br />
skal indrette bibliotektet og efterfølgende løbende evaluere på ændringerne. Kolding Bibliotek har<br />
vha. Innoteck ApS implementeret et besøgstællesystem, som kan måle ind- og udgående trafik, og<br />
det kan desuden udtrække informationer om brugernes gennemsnitlige opholdstid og<br />
brugsmønstre, så der findes altså biblioteker som benytter sig af disse teknologiske muligheder.<br />
Alternative teknologier:<br />
Der er andre nye opfindelser, som endnu ikke er blevet afprøvet i biblioteksrummet, men som er<br />
værd at behandle i denne opgave. Et eksempel er en rullende stol, som følger brugeren rundt<br />
under vedkommendes biblioteksbesøg, hvis dette er ønsket. Det er den hollandske designer Jelte<br />
Van Geest, der er kommet op med ideen til denne nye stol. Tanken er, at brugeren aktiverer<br />
stolen ved besøgets begyndelse med et dertilhørende kort, og derefter følger den brugeren, så<br />
vedkommende kan sidde ned, når dette ønskes. Når man ikke har lyst til at stolen skal følge én<br />
længere, kan man deaktivere den eller gå mod udgangen, hvor et elektronisk bånd i gulvet sørger<br />
for at stolen selv kører tilbage på plads. Når stolen atter er på plads oplades den i stoleryggen,<br />
indtil den næste bruger kommer. Endvidere kan den bruges i en mere praktisk henseende.<br />
Bibliotekarerne skal angiveligt kunne aktivere flere stole på én gang, og derefter opstille dem i en<br />
ønsket formation, således man hurtigt kan gøre klar til et arrangement på biblioteket. Stolen<br />
kaldes ”take_a_seat” 22<br />
22 Man kan se en video med opfinderens idé på dette link: http://www.youtube.com/watch?v=2Dgaz6NIUFk<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 40 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
9. Diskussion:<br />
For at kunne svare på hvordan man kan udvikle folkebibliotekets fysiske indretning, vil vi starte ud<br />
med at sammenligne og vurdere status på de tre casestudier. Efterfølgende konkretiserer vi<br />
diskussionen og opbygger en lokal profil af Aalborg Hovedbibliotek. Dette gør vi vha.<br />
Firkløvermodellen og personas-teori. Vi er klar over, at biblioteket ikke selv agter at anvende<br />
personas i deres nye indretningsprojekt, men vi mener, at vi kan drage nytte af at benytte dem,<br />
idet vi ikke har tid til at lave fokusgrupper. Ved at opbygge en profil, kan vi dernæst vurdere,<br />
hvorvidt Aalborg Hovedbibliotek kan drage nytte af at implementere oplevelser i det fysiske rum<br />
samt vurdere, hvilke medier og tiltag de kan have fordel af at anvende. Ud fra denne diskussion vil<br />
vi til slut komme med en række ideer til, hvordan biblioteket kan ændre deres indretning, så de<br />
kan konkurrere med andre kulturtilbud og muligvis hæve besøgstallet.<br />
9.1. Sammenlignede diskussion af de tre casestudier:<br />
Café:<br />
I bunden af den afdeling hvor ”Natur og Teknik” er i Aalborg, se figur 7, er planerne at integrere<br />
en café, hvor der nu er studiepladser, og åbne op ud til gågaden. Planen omkring caféen er også<br />
aktuel for Århus Hovedbibliotek. Når det nye multimediehus ved havnen er klar til brug, vil dette<br />
også indeholde en café. Disse to biblioteker har lige nu løst caféproblemet med automater, der<br />
tilbyder forskellige drikkevarer. Hjørring Bibliotek har allerede en café, der fungerer som en<br />
integreret del af biblioteket. Under vores besøg benyttede vi lejligheden til at drikke en kop kaffe,<br />
og bemærkede hvor godt caféen hænger sammen med de forskellige afdelinger. Avislæserne<br />
kunne sidde og slappe af, mens børnene længere inde kunne spise deres madpakker. Planen om<br />
at indføre en café i Aalborg er et godt initiativ, idet den eventuelt kan tiltrække folk udefra gaden.<br />
Dette bemærkede Ove H. Rasmussen også selv, da han forklarede at de vil etablere en dør ud til<br />
gågaden. Spørgsmålet er blot, hvilken type samarbejdspartner man bør vælge. Man kunne<br />
argumentere for at caféer på biblioteket, vil forfladige biblioteks opgave. Man kan også frygte, at<br />
biblioteket blot vil blive et opholdssted, frem for det kulturelle læringscenter som det historisk set<br />
har været indtil nu. Som nævnt tidligere i afsnit 7.1. giver en café plads til at det i højere grad<br />
bliver et fællesskabscenter og mødested.<br />
Studiepladser:<br />
Når caféen bliver en realitet på Aalborg Hovedbibliotek til efteråret<br />
2008, så skal studiepladserne være et andet sted på biblioteket.<br />
Ove H. Rasmussen nævnte, at det nuværende område med aviser,<br />
der ligger lige op til caféområdet, vil blive en såkaldt ”lounge”. Det<br />
kan blive et nyt område til de studerende, men studiepladser blev i<br />
Århus og Hjørring mere spredt over hele biblioteket, da de tilbyder<br />
trådløst Internet overalt i bygningen. Dette har man hidtil ikke gjort<br />
i Aalborg. Her er kun været trådløst Internet i Nørregadehjørnet,<br />
men vi mener, at man kan tiltrække flere studerende ved at<br />
implementere trådløs Internetadgang over det hele. I Hjørring<br />
tilbyder de separate studierum, hvor man kan reservere tid og frit<br />
benytte rummets computer. Børge Søndergård fortalte dog, at<br />
rummene ikke er særligt godt besøgte. Vi har en teori om, at dette<br />
kan skyldes, at der for enden af disse rum, ligger et kontor der<br />
ligner resten af kabinerne meget. Da der ikke står ”Studierum” på<br />
dørene men blot et tal, kan dette muligvis forvirre brugerne og få dem til at tro, at der er tale om<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 41 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
et kontor udelukkende for personalet. Aalborgs bygning lægger ikke op til brug af kabiner, og<br />
derfor mener vi, at biblioteket bør integrere studiepladserne rundt omkring i biblioteket.<br />
Fleksibilitet:<br />
Både Aalborg og Århus Hovedbiblioteker har en skarp opdeling af deres afdelinger. De forskellige<br />
afdelinger har deres eget rum i bygningen. Hjørring Bibliotek har derimod flydende grænser<br />
mellem afdelingerne, men det kan ses på gavlene af reolerne, hvilken afdeling man er i. Eftersom<br />
Hjørring har indrettet sig i ét stort rum, er det ikke naturligt at opdele afdelingerne skarpt. Den<br />
flydende overgang kan i mange tilfælde få brugerne til at gå ind i en afdeling de normalt ikke vil<br />
benytte sig af. Hjørring vil, som nævnt før, gerne have et meget fleksibelt bibliotek, og eftersom<br />
det ligger i et stort rum, et det også mere muligt at flytte rundt på reoler og ændre en bestemt<br />
opstilling. Børge Søndergård siger: ”Rummet må kunne opdeles, samtidig med at overblikket og<br />
udsynet bevares.” (Niegaard, Lauridsen & Schulz, 2008, s.73) Dette er synligt på biblioteket, ved at<br />
reolerne bliver holdt i øjenhøjde, så man kan se hen over dem og få et overblik over hvor<br />
afdelingerne er. Århus Hovedbibliotek er mindre fleksibelt pga. pladsmangel, men man har i<br />
musikrummet brugt nogle få reoler med hjul under, som kan flyttes efter behag. De har i<br />
voksenafdelingen i det såkaldte ”marked” opstillet reolerne i øjenhøjde, også netop for at skabe<br />
overblik, så man ikke som det første bliver mødt af en mur af reoler. ”Markedet” er et godt<br />
eksempel på den fleksibilitet der skal til for at holde brugerne interesserede. Aalborgs område med<br />
”Zonen” er det mest fleksible område på biblioteket, og her flyttes der ofte rundt. Dette skaber<br />
dynamik, og gør at brugerne ikke mister interessen. De større afdelinger har også mere litteratur<br />
at indeholde, og derfor kan det være svært at skulle flytte rundt på, men også i det hele taget at<br />
gøre fleksibelt. Det at holde biblioteksrummet fleksibelt og dynamisk gør, at omrokeringer kan<br />
forekomme ofte og nye materialer tilføres løbende. Det gør som sagt brugerne interesserede og<br />
som nævnt i afsnit 7.4., har nyhedens værdi ofte stor indflydelse på brugerens adfærd. Et<br />
eksempel på denne fleksibilitet er Århus Hovedbiblioteks såkaldte ”bestsellerreol”, som indeholder<br />
de nyeste og mest populære bøger i flere eksemplarer. Denne reol blev forsøgt flyttet ikke mere<br />
end 5 meter væk, jf. afsnit 8.2., hvilket ændrede brugernes adfærd. De benyttede sig ikke<br />
længere af dette tilbud i så stor grad som før, hvor den var placeret forrest i rummet. Aalborg<br />
Hovedbibliotek bør derfor sørge for, at deres samling er forholdsvis fleksibel, når de påbegynder<br />
deres nye indretningsprojekt. Dette kunne man gøre ved at påmontere hjul på udvalgte reoler.<br />
Magasinet:<br />
En svær ting at håndtere for bibliotekerne er magasinet. I både Aalborg og Århus er magasinet<br />
gemt væk i kælderen, og dermed ikke særlig synligt for brugerne, selvom det er tilladt at benytte<br />
det. I Hjørring har de en anden tilgang til magasinet. Deres magasin står fremme, og området er<br />
indrettet som en labyrint som på den måde gør det mere interessant for brugerne at bevæge sig<br />
rundt i. En vigtig ting at tage i betragtning er, at både Aalborg og Århus er centralbiblioteker og<br />
deres samlinger er større. Derfor er det sværere for dem at integrere magasinet i indretningen, på<br />
samme måde som Hjørring har gjort det. Magasinet i Hjørring er også en del af en indretning, der<br />
bærer præg af en gammeldags traditionel stil. Fordelen ved at have magasinet som en del af den<br />
øvrige samling er, at det bliver benyttet oftere, end hvis det står nede i kælderen. Det gør det<br />
også mere synligt, samt lettere tilgængeligt. På den anden side, kan det være en ulempe at have<br />
magasinet fremme, hvis man ikke har plads til at stille materialerne frem på en<br />
formidlingsfremmende måde. Dette kan ødelægge brugernes oplevelse af resten af samlingen og<br />
måske afskrække dem fra at gå ind i afdelingen. Vi mener derfor at Aalborg bør bibeholde deres<br />
magasin i kælderen, da der ikke er plads til det andre steder.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 42 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Samarbejde ml. brancher:<br />
Folkebiblioteket kan i mange tilfælde drage nytte af sponsorater eller andre samarbejder med det<br />
private erhvervsliv. Et eksempel kan være PMU-Sindal, som varetager caféen i Hjørring Bibliotek.<br />
Et lignende samarbejde har Aalborg som sagt også planer om at indgå. Når man taler om at<br />
etablere en café i et bibliotek, bliver det derfor ikke bibliotekarerne, der skal stå for betjeningen af<br />
brugerne, men biblioteket kan muligvis drage fordel af en synergieffekt. Caféen får mulighed for at<br />
tjene penge via salg, mens biblioteket muligvis får tiltrukket nogle flere brugere. Et andet<br />
eksempel på samarbejde mellem brancher er Hjørrings samspil med arkitektfirmaet Bosch & Fjord,<br />
som ikke normalt beskæftiger sig med biblioteksindretning. Alligevel har biblioteket indledt et<br />
samarbejde med det pågældende firma, fordi de forventede en innovativ indgangsvinkel til<br />
bibliotekets indretning. Desuden har flere biblioteker valgt at indkøbe IKEA møbler, idet møblernes<br />
design ofte stemmer overens med bibliotekernes stil, mens prisen samtidig er fornuftig. Dette gør<br />
at man forholdsvist hurtigt kan kassere møblerne igen og være omstillingsparat. Aalborg<br />
Hovedbibliotek har endvidere rådført sig med IKEAs eksperter omkring indretningen af det næsten<br />
bogløse børnebibliotek. Børnebiblioteket har også fået sponsoreret et bordfodboldsspil af den<br />
lokale storklub Aab, som på denne måde får reklame, samtidig med at børneafdelingen bliver mere<br />
interessant for børnene. Ved hjælp af bordet får børnebiblioteket præg af at være et mødested og<br />
et fællesskabscenter.<br />
Ny teknologi og medieformer:<br />
Som nævnt i afsnit 8.4. er det også på børnebibliotekerne, at de nye medieformer først bliver<br />
introduceret. Flere steder har man implementeret spillekonsoller og fladskærme, hvilket også giver<br />
rummet præg af at være et samlingssted. Spørgsmålet er så, om de nye medieformer kan indføres<br />
i voksenafdelingerne med den samme succes? Fordelen ved disse tiltag kan være, at biblioteket<br />
skaber samhørighed blandt brugerne og muligvis tiltrække brugere, som ikke nødvendigvis ville<br />
benytte sig af bibliotekets andre tilbud. Ulemperne kan være larm og uro, som kan skabe<br />
forstyrrelse for dem der vil fordybe sig i mere boglige materialer. Løsningen må derfor være at<br />
holde de to typer materialer adskilt, således at de ikke forstyrrer hinanden. Dette har Hjørring<br />
Bibliotek lidt besvær med, da larmen fra børnebibliotek forstyrrer brugerne i det tilstødende<br />
område på biblioteket. I Aalborg kan man med fordel holde de mere støjende spillekonsoller inde<br />
på børnebiblioteket, som man allerede har gjort, eller muligvis indarbejde konsoller i den<br />
nuværende ”Natur og Teknik” afdeling. Denne er i forvejen godt afskærmet, og fører ned til den<br />
kommende café. På denne måde kan man endda måske tillokke mulige brugere fra caféområdet<br />
ind på biblioteket.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 43 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
9.2. Lokal profil for Aalborg Hovedbibliotek:<br />
Vi anvender Firkløvermodellen jf. afsnit 7.2., samt relevant statistik for at kunne opbygge en lokal<br />
profil for Aalborg Hovedbibliotek:<br />
Aalborg Hovedbibliotek som kulturcenter: Hovedbiblioteket afholder mange arrangementer,<br />
bl.a. bogcaféer og foredrag. Derimod har biblioteket ikke særlig mange udstillinger, der indeholder<br />
andet end bøger. Ofte er disse få gode udstillinger opstillet nede i afdelingen med ”Natur og<br />
Teknik”, som har vist sig svær for brugerne at finde.<br />
Aalborg Hovedbibliotek som videnscenter: For at fungere som videnscenter, er det vigtigt at<br />
kunne tilbyde et godt studiemiljø. Som man kan se i bilag 2, er der mange studerende i Aalborg<br />
by, hvilket skyldes de mange videregående uddannelser samt Aalborg Universitet. Det er naturligt<br />
for disse studerende at komme på biblioteket, da det er centralt placeret, og kan tilbyde mængder<br />
af relevant information til dem. Som det er nu, er der studiepladser med trådløst Internet i<br />
Nørregadehjørnet, men hvis man ellers skal på Internettet på biblioteket, skal man bruge en af de<br />
ca. 60 faste computere, som biblioteket stiller til rådighed for publikum. Dette antal computere<br />
udgør mindre end halvdelen af det antal som Århus Hovedbibliotek stiller til rådighed, nemlig 130.<br />
Det er ikke muligt at koble sig på det trådløse Internet andre steder på Aalborg Hovedbibliotek,<br />
selvom der er flere steder der indbyder til studiepladser. Dette ser vi som et stort problem, idet<br />
studerende og andre med studielignende informationsbehov ikke har noget sted at placere sig.<br />
Aalborg Hovedbibliotek som informationscenter: Det vigtige ved at være et<br />
informationscenter, er at tilbyde information om samfundet til offentligheden og den målrettede<br />
bruger. Her har biblioteket valgt at opsætte brochurer og pjecer, om diverse samfundsrelevante<br />
emner. Desuden har de ugentligt besøg af Advokatvagten 23 , som kan være behjælpelig med<br />
juridiske spørgsmål. For at hjælpe den målrettede bruger tilbyder biblioteket referenceservice, men<br />
hvis dette ikke er nødvendigt kan brugeren finde materialerne selv vha. skiltning.<br />
Aalborg Hovedbibliotek som socialcenter: Her skal biblioteket fokusere på at danne ramme<br />
om hverdagens sociale liv. I Aalborg er der mulighed for at være social i børneafdelingen, hvor de<br />
teknologiske muligheder kan danne ramme om samvær. Desuden er der her opstillet sofaer, som<br />
også indbyder til at slappe af og være sammen. Herudover er avisafdelingen også et eksempel på,<br />
hvordan biblioteket fungerer som socialcenter, da mange holder af at sidde i længere tid og<br />
studere avisen. Endvidere er der i glashjørnet opstillet borde med stole, der også giver plads til, at<br />
man kan sidde og slappe af, og kigge i en bog. Et andet socialt element er de studiepladser, der<br />
findes i Nørregadehjørnet, hvor de studerende samles for at studere.<br />
Statistik til lokal profil:<br />
I dette afsnit analyserer vi udvalgt statistik for at kunne danne os et overblik over Aalborg<br />
kommune. På denne måde vil vi være i stand til at kunne udvælge en række personas, som kan<br />
danne grundlag for at vi kan komme med nogle ideer til indretning. Det er vigtigt at vide, hvem<br />
modtageren er, når man ønsker at etablere nogle formidlingstilbud. Vi vil derfor fremhæve nogle<br />
statistikker, som vi mener giver et godt billede af Aalborg kommune. Alle tal kan ses i bilag 2.<br />
23 Advokaten kan rådgive om mulighederne for offentlig retshjælp, om retshjælpsforsikring, om fri proces og<br />
om indbringelse af klage til Forbrugerklagenævnet og andre godkendte ankenævn. Alle kan få gratis råd og<br />
vejledning uanset indtægt. (Aalborg bibliotekerne, (d))<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 44 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
I Aalborg kommune bor der 194.149 mennesker, heraf er 97.375 kvinder og 96.774 mænd. De<br />
100.731 af disse bor i selve Aalborg by. Hvis man ser på aldersfordelingen i Aalborg kommune er<br />
det de 25-49-årige, der er højst repræsenterede. Herefter følger de 50-66-årige. Det vil altså sige,<br />
at det er det modne publikum som højst sandsynligt også er den største målgruppe for biblioteket.<br />
Når man ser på arbejdsmarkedet i Aalborg, er der 98.814 i arbejdsstyrken. Kun 5,2% var i 2006<br />
arbejdsløse. Heraf var det de 50-64-årige der var flest af og herefter kom de 30-39-årige. Igen er<br />
det altså den modne del af befolkningen, der er tale om. Denne arbejdsløse gruppe har god brug<br />
for biblioteket som informationscenter og socialcenter for bl.a. at få hjælp til at søge job. Hvis man<br />
ser på fordelingen i erhvervslivet så er det fag som offentlige og personlige tjenester der er flest<br />
af. Dernæst følger handel, hotel og restaurationsbranchen. Ved at finde frem til disse målgrupper,<br />
kan vi definere hvilke typer personas, vi skal vælge.<br />
I kommunen er der 36.073 pensionister. Denne kategori indeholder både førtids- og<br />
folkepensionister. Heraf er gruppen af folkepensionister størst med en gruppe på 28.598 hvoraf<br />
der er flest kvinder. En anden vigtig statistik at kigge på er indvandrere. I 2007 var der 10.737<br />
hvoraf gruppen 25-49-årige er størst. Der er endvidere 2.607 efterkommere, og den største<br />
gruppe er her de 0-6-årige. Denne gruppe har brug for biblioteket som kultur- informations- og<br />
socialcenter for bl.a. at lære om det danske samfund.<br />
I studieåret 2006/2007 var der 2632 elever på de gymnasielle uddannelser i Aalborg kommune<br />
fordelt på 4 gymnasier, og 769 elever på studenterkursus. Derudover var der 8516 elever på de 6<br />
handelsskoler og 22.913 elever på de tekniske uddannelser. I alt vil det altså sige, at der var<br />
34.830 unge studerende i Aalborg kommune. Oven i dette gik der 14.163 studerende på Aalborg<br />
Universitet. Sammenlagt er der derfor 48.993 studerende i kommunen. Dette er en meget massiv<br />
gruppe, som biblioteket bør målrette en del tilbud til.<br />
Indvandrere<br />
Pensionister<br />
Studerende<br />
Arbejdsstyrken<br />
Målgrupper i Aalborg:<br />
0 20000 40000 60000 80000 100000 120000<br />
Antal mennesker<br />
Graf 1: ”Målgrupper i Aalborg”<br />
Serie1<br />
Der kan være sammenfald i værdierne i diagrammet, da det sammenlagte antal mennesker for<br />
alle 4 grupper overstiger Aalborg kommunes indbyggertal. Dette giver også sig selv, idet en<br />
studerende f.eks. kan figurere både hos de studerende, men samtidig gøre sig gældende på<br />
arbejdsmarkedet. På samme måde kan en indvandrer også indgå i arbejdsstyrken eller muligvis<br />
være studerende. Der kan altså være nogle mennesker, der er repræsenteret flere gange i<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 45 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
diagrammet, men det har vi valgt at se bort fra, idet vi ønsker at henvende os til dem som grupper<br />
og ikke som enkeltindivider.<br />
Valg af personas:<br />
Man kan enten opbygge sine egne personas fra bunden eller benytte allerede etablerede personas.<br />
Da det er meget tidskrævende og vi ikke mener, at vi har adgang til de nødvendige statistikker 24 ,<br />
vælger vi at benytte en række eksisterende personas som er udarbejdet af Roskilde bibliotek. Ud<br />
af de mulige og frit tilgængelige personas har vi valgt dem som vi, ud fra ovenstående<br />
statistikgennemgang, synes er passende for Aalborg kommune. I bilag 7 har vi listet de udvalgte<br />
personas. Vi vælger ikke at ændre på dem, selvom de er skræddersyet til Roskilde-området. Dette<br />
har vi valgt at abstrahere fra. Her følger en argumentation for vores valg:<br />
Eva Madsen:<br />
81 år<br />
Aktiv folkepensionist<br />
Benytter sig af bogbussen<br />
Læser historiske romaner, strikkebøger og lydbøger.<br />
Da vi ved, at der er mange pensionister i byen, vælger vi at medtage Eva. Hun repræsenterer den<br />
ældre målgruppe og giver os mulighed for at målrette tilbud til hende. Hvilke krav stiller Eva til<br />
indretningen af biblioteket? Rent fysisk er det vigtigt med plads til at komme rundt med en<br />
rollator. Desuden er det relevant at tilbyde nogle komfortable siddepladser med plads til<br />
fordybelse. Vi antager, at Eva ikke vil benytte sig af de fleste teknologiske muligheder, som er på<br />
biblioteket, da dette muligvis er for fremmedartet for hende. Til gengæld har hun god brug for<br />
hjælp fra bibliotekarerne samt tydelig skiltning for at finde rundt. Derfor skal der være et alternativ<br />
til en interaktiv touchscreen, der viser en oversigt over biblioteket, eksempelvis et stort traditionelt<br />
oversigtsbillede.<br />
Familien Grønnedahl Mikkelsen:<br />
Holger Mikkelsen:<br />
47 år<br />
Far<br />
IT-konsulent/selvstændig<br />
Ikke kulturelt interesseret<br />
Ikke biblioteksbruger<br />
Rikke Grønnedahl:<br />
42 år<br />
Mor<br />
Ingeniør<br />
24 Roskilde bibliotek har anvendt følgende for at lave deres personas: Befolkningsstatistik for gl. Roskilde, gl.<br />
Ramsø, gl. Gundsø, Tal for aldersfordeling, beskæftigelse og erhvervsfrekvens, uddannelses niveau.<br />
Kulturvane undersøgelse (danskernes kulturvaner 2004), Borgertilfredshedsundersøgelse (RUC 2004),<br />
Livskvalitet i Roskilde (2006), Brugerundersøgelse for bibliotekerne i Ramsø, Gundsø, Lejre, Bramsnæs og<br />
Hvalsø fra 2005 (både kvantitativ og kvalitativ undersøgelse), Handikapundersøgelse for Roskilde bibliotek<br />
fra 2006 (kvalitativ undersøgelse), Bourdieu (kapitalbegreb), Bauman og Dencik (postmoderne), Teori om<br />
”Personas” fra borger.dk, Nyeste forbruger trends fra trendwatching.com, Interviews med informanter og<br />
repræsentanter 2007 (kvalitative undersøgelser), Spørgeskemaundersøgelse i bogbussen 2007 (kvantitativ<br />
undersøgelse) (Ringsted Bibliotek & Roskilde Bibliotekerne, 2007, s. 37)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 46 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Kommer på biblioteket med sine to yngste børn<br />
Efteruddanner sig, og bruger derfor biblioteket.<br />
Dette par har vi medtaget, fordi de repræsenterer det modne publikum. De er i den aldersgruppe,<br />
som er størst i Aalborg kommune samt en del af arbejdsstyrken. Denne målgruppe har et<br />
tidsmæssigt problem, fordi de ofte kun har tid til at komme på biblioteket efter arbejdstid og i<br />
weekenden med børnene. I forhold til de teknologiske tilbud kan man godt forestille sig, at de har<br />
en vis kompetence indenfor dette felt. Hvis man implementerede mere teknologi på biblioteket,<br />
kunne man muligvis tiltrække en ikke-bruger som Holger. Da vi ikke agter at ændre på<br />
indretningen i børnebiblioteket, vil vi ikke rette vores opmærksomhed imod Rikkes rolle som mor,<br />
men i stedet fokusere på hvilke tiltag, der kan tiltrække hende som kvinde. Det kan muligvis være<br />
et afslappet miljø med plads til at sidde ned og studere eller bare læse. Muligvis kan hun også lade<br />
sig tiltrække af en café.<br />
Stine Marie Mikkelsen:<br />
16 år<br />
Handelsskoleelev<br />
Glad for fodbold og vennerne<br />
Låner nogle gange Chik lit og PC fodboldspil.<br />
Stine repræsenterer den store mængde unge studerende som bor i Aalborg. For at få Stine ind på<br />
biblioteket kan man udvikle biblioteket som socialcenter, så hun kan være sammen med vennerne<br />
på biblioteket og som videnscenter for at give hende hjælp til studierne. Da mange unge er<br />
interesserede i de teknologier vi har omtalt i afsnit 8.4. vil det være en god ide at benytte sig af<br />
disse. Man kan muligvis etablere en afskærmet afdeling i stil med ”Mindspot” på Århus<br />
Hovedbibliotek. I øjeblikket har Aalborg Hovedbibliotek intet tilbud specielt til de 14-20-årige. Vi<br />
mener, at en afdeling som ”Mindspot” er velfungerende og skaber det sociale center til lige netop<br />
denne aldersgruppe. Oven i dette kan en café måske være et godt supplement. Det vil give hende<br />
mulighed for at tilbringe tid sammen med sin mor eller sine veninder.<br />
Martin Grønnedahl:<br />
17 år<br />
Går i 2.g på gymnasiet<br />
Har Weltschmerz<br />
Kommer på biblioteket<br />
Låner CDér og LPér samt skønlitterære bøger<br />
Martin er ligesom Stine en del af de unge studerende i byen, men han er en anden type. Det er<br />
ikke sikkert, at han vil være interesseret i caféen eller en Aalborgensisk udgave af ”Mindspot”. Han<br />
vil være mere interesseret i biblioteket som kulturcenter, da der kan være forskellige<br />
arrangementer eller udstillinger der kunne fange hans interesse som f.eks. et foredrag om<br />
rockmusik eller andet i den genre. Vi forestiller os, at Martin måske kan være medieinteresseret,<br />
og derfor ville diverse teknologiske tilbud på biblioteket kunne gøre, at han vil tilbringe mere tid<br />
der.<br />
Udover Martin og Stine er der også to yngre drenge på henholdsvis 2 og 4 år i familien, men da vi<br />
ikke fokuserer på børneområdet vil vi ikke komme nærmere ind på dem.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 47 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Familien Nørskov<br />
Erik Nørskov:<br />
65 år<br />
Politisk interesseret<br />
Efterlønner på 3. år<br />
Skaffer artikler om fugle over nettet<br />
Køber mange bøger<br />
Gudrun Nørskov:<br />
62 år<br />
Efterlønner<br />
Moderne feminist og medlem af ældresagen<br />
Medlem af lokal kulturel forening<br />
Læser ny dansk skønlitteratur og krimier<br />
Er habil PC- og internetbruger<br />
Parret er efterlønnere og har derfor tid til at besøge biblioteket. De tilhører begge det modne<br />
publikum, og er derfor vigtige at medtage i forhold til at udvikle Aalborg Hovedbiblioteks fysiske<br />
indretning. Gudrun kan måske have nytte af at benytte biblioteket som kulturcenter, da hun er<br />
meget kulturelt interesseret og engageret. Erik vil derimod have mere nytte af biblioteket som<br />
informationscenter, da han er meget målrettet i sin informationssøgning. Sofaarrangementer er en<br />
god idé, da begge dermed har mulighed for at fordybe sig i hver deres interesse.<br />
Familien Jaffa<br />
Rubina og Muhammed (gift og har 6 børn)<br />
46 og 48 år<br />
Muslimske flygtninge fra Irak<br />
Familien er præget af krigstraumer<br />
Rubina er hjemmegående men arbejdssøgende<br />
Børnene kommer på biblioteket<br />
Rubina bliver i lejligheden og snakker med veninderne<br />
Muhammed er arbejdsløs<br />
Ser arabisk TV<br />
Kommer på biblioteket for at bruge internettet<br />
Det er vigtigt at medtage flygtninge/indvandrere for at udvikle biblioteket da de er en del af<br />
Aalborg kommune. I forhold til de fire centre i Firkløvermodellen er det her relevant at tale om<br />
biblioteket som kultur- social og informationscenter. I kulturcenteret kan de deltage i<br />
arrangementer og måske ad den vej skabe kontakter og netværk. De vil også her blive<br />
præsenteret for aktuelle debatter og temaer der rører sig i lokalsamfundet. Socialcenteret kan<br />
også være med til skabe kontakter, men også bidrage til hverdagens sociale liv og give et<br />
mødested med ligesindede. Familien har også behov for at få information om samfundet og måske<br />
hjælp til at få et job. Disse behov dækker informationscentret da biblioteket her tilbyder hjælp til<br />
den offentlige borger. For at kunne skabe disse rammer må biblioteket indrette sig, så der er plads<br />
til længere ophold. Det er vigtigt at der er plads til både små private samtaler i et uforstyrret<br />
område men der skal også være mulighed for at være mange sammen.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 48 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Mads Brian Olsen:<br />
35 år<br />
Arbejdsløs, tidligere specialarbejder<br />
Ensom, ressourcesvag<br />
Læsehandicappet<br />
Har ikke PC hjemme og går derfor på biblioteket for at få hjælp til at lægge sit CV ind på<br />
Arbejdsformidlingen.<br />
Søger job på nettet<br />
I Aalborg kommune er der en del arbejdsløse, og derfor er det vigtigt at medtage en personas som<br />
Mads Brian Olsen. Eftersom Mads er arbejdsløs, er det vigtigt at tilbyde et godt socialcenter. Når<br />
man er arbejdsløs og ikke har ret mange penge, er det godt hvis biblioteket kan stille aviser og<br />
Internet til rådighed. På denne måde bliver biblioteket også brugt som informationscenter. Mads<br />
kan desuden have gavn af lydaviser, lydbøger og film. Derfor kan man forestille sig, at en persona<br />
som Mads vil bruge diverse sofaarrangementer med tilhørende TV-skærme. Oven i dette kunne<br />
han muligvis have stor glæde af at deltage i arrangementer på biblioteket.<br />
Følgende persona har vi selv konstrueret ud fra de statistikker, vi har adgang til (se bilag 2) som<br />
viser, at Aalborg har mange universitetsstuderende. Da der ikke er en frit tilgængelig passende<br />
persona over denne målgruppe i Roskilde biblioteks udbud, har vi vurderet, at den er nødvendig at<br />
medtage i forhold til indretningen af Aalborg Hovedbibliotek.<br />
Lea Madsen:<br />
23 år<br />
Studerende på Aalborg Universitet<br />
Glad for at shoppe<br />
Låner film og lydbøger<br />
Kommer på biblioteket efter reserverede bøger og for at græsse.<br />
Lea har som studerende især behov for biblioteket som videnscenter. Her kan hun få relevant<br />
materiale i forhold til hendes studier. Som studerende er det vigtigt med gode studiepladser og et<br />
miljø der lægger op til fordybelse. Mange studerende benytter sin egen PC og det vil derfor være<br />
en god ide at have adgang til trådløst Internet over hele biblioteket. Endvidere er der muligvis<br />
mange studerende, der ville bruge en café som afslutning på dagen. På denne måde vil Lea også<br />
komme til at bruge stedet som socialcenter.<br />
Ovenstående udvalgte personas skal danne grundlag for en senere diskussion, om hvilke<br />
ændringer Aalborg Hovedbibliotek med fordel konkret kan indføre i deres indretning. Det er vigtigt,<br />
at tage højde for disse personas, da de giver udtryk for brugernes behov og samtidig definerer<br />
hvilke krav de stiller til biblioteket. Vi har nu fået afklaret nogle af de brugergrupper der findes i<br />
Aalborg kommune, samt hvilke bibliotekstilbud der er relevante for dem. Ved at have disse<br />
personas at gå ud fra, kan det være en hjælp for biblioteket i forhold til at lave udviklingsprojekter<br />
og nye tilbud.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 49 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
9.3. Skal oplevelser være en del af folkebiblioteket?<br />
I afsnit 7.4. gør vi det klart, at oplevelsesteori kan tilbyde biblioteket nogle redskaber, som kan<br />
bruges til at påvirke brugernes adfærd, når de benytter biblioteket. Det man som bibliotek skal<br />
gøre op med sig selv, er hvorvidt man vil tænke på folkebiblioteket som en virksomhed, der skal<br />
”sælge” et produkt og dermed konkurrere med andre virksomheder, eller om man ønsker at<br />
fastholde et billede af biblioteket som en traditionel kulturinstitution. Måske kan man gøre begge<br />
dele? Ved at implementere få, velovervejede oplevelsesbaserede elementer i biblioteksrummet,<br />
kan man opnå en vis effekt i forhold til brugernes adfærd. Faktum er, at bibliotekerne konkurrerer<br />
med kommercielle virksomheder omkring brugernes opmærksomhed, derfor mener vi, at en<br />
revision af biblioteket som institution er nødvendig. Som tidligere nævnt i afsnit 7.4.3. mener<br />
Schaltz at en satsning på digitale tilbud ikke er en modsætning til bøgerne, men at jo mere man<br />
profilerer sine brede tilbud, jo mere låner man ud, også af bøgerne. Det er muligt, at dette vil<br />
skabe stor modstand blandt bibliotekets egne medarbejdere og muligvis blandt bibliotekets mere<br />
traditionsbundne brugere, men det er en kendsgerning, at mange folkebiblioteker lukker og har<br />
strenge tider. På det grundlag, mener vi, at der under alle omstændigheder skal ske et eller andet<br />
for at redde bibliotekerne, spørgsmålet er blot hvad løsningen er? Vi mener, at det er en god ide at<br />
bevare biblioteket som den kulturinstitution, det er, men samtidig mener vi også, at bibliotekerne<br />
bør være villige til at tage chancer. Britta Thuun-Petersen fortalte under vores besøg på Århus<br />
Hovedbibliotek, at biblioteket tog en chance, da de opstillede sofaer i den rolige del af biblioteket.<br />
Som sagt havde en del af personalet frygtet, at hjemløse muligvis vi bruge dem som soveplads,<br />
men dette er ikke sket, og nu har biblioteket blot glæde af sofaerne. Endvidere fortalte Ove H.<br />
Rasmussen fra Aalborg Hovedbibliotek, at da ”Zonen” første gang skulle prøves af, var personalet<br />
betænkelige ved den utraditionelle opstilling. Han fortalte videre, at nu kan personalet ikke<br />
forestille sig at undvære ”Zonen” som formidlingsredskab. Derfor mener vi, at Aalborg<br />
Hovedbibliotek i deres fremtidige planlægning af indretningen, bør være villige til at tage risici,<br />
fordi det er en måde, hvorpå man lærer og erfarer, men også skaber succes.<br />
Nogle af de oplevelsesbaserede tiltag man kan indføre, er allerede brugt på flere folkebiblioteker.<br />
Gennem vores tre casestudier har vi erfaret, at de hver især har brugt oplevelse som et<br />
formidlingsredskab flere steder. I Hjørring har de, som nævnt, opstillet et stort grønt legetræ og<br />
”Ordkløveren” i børneafdelingen. Disse kan være med til at skabe en oplevelse som brugerne ellers<br />
ikke vil forvente. Ved at indføre nogle oplevelsesbaserede elementer har biblioteket formået at<br />
gøre deres bogsamling mere interessant og gør en tur til biblioteket til noget særligt. I Århus har<br />
de også valgt at indsætte nogle rent oplevelsesbaserede elementer i indretningen. Det drejer sig<br />
her om ”Mindspot”, men også om deres projekt omkring forvandlingsrummet, hvor brugerne bliver<br />
inddraget. På Aalborg Hovedbibliotek har de valgt at indføre det nye Nintendo Wii i<br />
børneafdelingen, hvor man som bruger selv skal være aktiv. I voksenafdelingen har biblioteket<br />
området med ”Zonen”, hvor man går på oplevelse. Desuden har de ofte arrangementer, hvor<br />
brugeren ser biblioteket fra en anden vinkel. Disse tiltag er alle en del af den oplevelsesbaserede<br />
formidling. Teknologi har ofte indflydelse på oplevelsesværdien, og da biblioteker dagligt arbejder<br />
med teknologi, er det oplagt, at det er her man indfører oplevelser. Desuden er det tit i børne- og<br />
ungdomsafdelingerne, man laver forsøg med oplevelsesbaseret formidling, mens voksenafdelingen<br />
forbliver statisk. Man kunne muligvis fortsætte med at eksperimentere i børneafdelingerne, og så<br />
efterfølgende udvide projektet til voksenafdelingerne, idet vi tror på, at også voksne er<br />
interesserede i lærerig underholdning. (Jf. afsnit 7.4.)<br />
Den almindelige dansker eksponeres dagligt for ca. 3000 budskaber. Derfor har de tendens til<br />
bevidst at ignorere flere af budskaberne, hvis de ikke synes relevante for den enkelte. (jf. afsnit<br />
7.4.1.) Grundet dette er mange blevet emotionelt demotiverede og reagerer derfor ikke på alle de<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 50 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
påvirkninger, der kommer udefra. Hvis man derfor vil formidle aktivt til brugerne, må man finde en<br />
anden måde at gøre det på. Som tidligere nævnt har den seneste hjerne og<br />
undervisningsteoretiske forskning vist, at forståelse og indlæring øges, når krop og bevægelse<br />
indgår i kommunikationen. Man skal derfor involvere brugerne i de formidlingssituationer, man<br />
ønsker at gennemføre. Jf. figur 5: OIM-modellen er det vigtigt, at den oplevelse man gerne vil give<br />
brugeren skaber indlevelse og dermed medlevelse, for at være sikker på, at budskabet bliver<br />
opfattet. Når budskabet involverer både krop og hjerte, påvirkes modtageren fysisk, mentalt og<br />
socialt, og dermed inddrages brugeren følelsesmæssigt i situationen. For at Aalborg Hovedbibliotek<br />
kan sende et positivt og vedvarende budskab til dets brugere, så de kommer oftere og bliver<br />
længere samt låner flere materialer med hjem, er det nødvendigt med brugerinddragelse.<br />
Brugerne skal involveres i planlægningen af bibliotekets tilbud og helst skal de fysisk og mentalt<br />
påvirkes i forsøget. Rent praktisk bør de satse på at skabe ”oaser” og oplevelsesrum, hvor al<br />
anden støj holdes ude.<br />
Nu hvor vi ved hvilken retning, vi gerne vil have, at biblioteket bevæger sig i, vil vi forsøge at<br />
indsætte biblioteket som virksomhed i oplevelseskompasset. (jf. figur 4.) Da biblioteket ikke er en<br />
ren oplevelseproducent, har vi valgt ikke at placere folkebiblioteket i den venstre halvdel af<br />
kompasset. Derimod placerer vi den i den højre side, da vi klassificerer folkebiblioteket som<br />
værende i en anden branche. Vi mener desuden, at biblioteket i øjeblikket ikke har en særlig høj<br />
oplevelsesværdi, så derfor må den placeres under den horisontale akse.<br />
Figur 8: ”Oplevelseskompasset med egne ændringer” (Lund et al., 2005, s.24)<br />
Biblioteket er, ifølge vores analyse, i øjeblikket på vej op ad den vertikale akse, idet mange<br />
biblioteker, som sagt, begynder at afprøve mere oplevelsesbaseret formidling. Aalborg<br />
Hovedbibliotek har, planer om at indføre ”Det tematiserede bibliotek”, hvilket sikkert vil give det<br />
højere oplevelsesværdi. Vi mener dog, at denne udvikling kan hjælpes på vej af nogle<br />
indretningsmæssige ændringer ud over dem de selv har planer om at indføre. Da planerne ikke er<br />
færdigudformede fra bibliotekets side, kan vi ikke vide om vores planer overlapper hinanden.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 51 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Vi mener altså, at oplevelser med fordel kan implementeres i danske folkebiblioteker med tanke på<br />
at kunne konkurrere med andre kulturinstitutioner, tiltrække flere besøgende samt øge udlånet.<br />
Naturligvis mener vi ikke, at bibliotekerne bør forvandles til forlystelsesparker, idet<br />
folkebibliotekernes formål, jf. lov om biblioteksvirksomhed § 1:”…er at fremme oplysning,<br />
uddannelse og kulturel aktivitet…”, (Biblioteksstyrelsen, 2000, s.9) og dermed skal være troværdige.<br />
Dog mener vi, at bibliotekerne bør gøre noget for at ændre den negative udvikling bibliotekerne i<br />
øjeblikket gennemgår, og oplevelsesbaseret formidling kan være en af løsningerne.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 52 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
9.4. Konkrete forslag til Aalborg Hovedbibliotek:<br />
For at komme med konkrete forslag til Aalborg Hovedbibliotek, vil vi starte med at opridse hvilke<br />
centre i Firkløvermodellen, som biblioteket bør satse på. Da byen er den 4. største i Danmark, er<br />
det nødvendigt at have fokus på alle fire centre, men i vores arbejde med personas har vi fundet<br />
ud af, at det især er nødvendigt at udbygge biblioteket som socialcenter.<br />
Biblioteket som værested:<br />
Flere af de anvendte personas har behov for et værested, hvor de kan fordybe sig og studere de<br />
emner de har lyst til, eller blot være sammen med andre. De vigtigste elementer for biblioteket<br />
som socialcenter er områder med plads til at sidde og slappe af. Her kan det være en god ide med<br />
spredte sofagrupper, evt. med tilhørende fladskærme. Via dette kan man se dvd-film eller de kan<br />
vise nyhedskanalen 24 – Nordjyske. Disse kan suppleres med retningsbestemt lyd, der bevirker at<br />
det kun er dem der sidder i sofagruppen der kan høre lyden. Andre afslappende oaser kan med<br />
fordel bestå af høje borde med taburetter, som vi har set det i caféen i Hjørring. Vi ved, at<br />
biblioteket har planer om at implementere ”Det tematiserede bibliotek”, hvor der vil opstå flere<br />
mindre områder som er opdelt efter temaer. I sammenhæng med disse kunne man muligvis<br />
placere sofagrupperne i områder, hvor hylderne med fordel kan bruges som afskærmning, så<br />
brugerne kan sidde uforstyrret. Man opbygger således små rum vha. hylder som dermed både<br />
fungerer som opbevaringsplads og afskærmning.<br />
Aalborg Hovedbibliotek er i den situation, at der findes en mindre tilhørende have, som er<br />
overdækket med gitter. Denne har biblioteket selv planer om at ændre i forbindelse med, at en<br />
forbigående gågade etableres i fremtiden. Vi mener dog, at man sagtens kan forbedre haven, ved<br />
at rive gitteret ned og indbyde folk til at sidde ude og læse. Man kan opsætte en udlånsautomat<br />
ved udgangen til haven, samt alarmer, der sikrer at ingen kan stjæle materialerne.<br />
Café:<br />
I socialcenteret kan en café også være en vigtig faktor. Derfor mener vi, at biblioteket er på rette<br />
spor mht. den planlagte café i Nørregadehjørnet, da en café indbyder til sociale relationer og<br />
interaktion imellem mennesker. I forbindelse med denne forestiller vi os, som tidligere nævnt, at<br />
man kan placere en række spillekonsoller, fordi det skaber samvær og giver bibliotek udtryk af at<br />
være et samlingspunkt. Vha. en implementering af en Nintendo Wii i biblioteksrummet, kan man<br />
etablere konkurrencer som kan være med til at vække brugernes nysgerrighed for biblioteket.<br />
Desuden kan dette indretningstiltag muligvis tiltrække gæster fra caféen som finder konsollerne<br />
interessante. Derved får man vist folk, at biblioteket ikke kun handler om bøger, men også tilbyder<br />
materialer indenfor andre mediegrupper. Den have der hører til biblioteket er en åbenlys mulighed<br />
for afslapning og hygge. Det vil dog være nødvendigt at åbne op og gøre haven mere tillokkende.<br />
At nå Aalborgs teenagere:<br />
En svær gruppe for biblioteket at rette sig mod er teenagere. Når man ser på vores personas, kan<br />
vi se, at denne aldersgruppe har behov for flere forskellige tilbud. Som tidligere nævnt har man i<br />
Århus opbygget rummet ”Mindspot”, til deres teenagere. Vi mener, at noget lignende med fordel<br />
kan indføres i Aalborg. Dette rum skal under ingen omstændigheder placeres i børneafdelingen,<br />
men måske under en af søjlegangene i yderkanten af biblioteket, så larmen fra de unge ikke<br />
forstyrrer de andre brugere. Et sådant rum vil tilbyde de unge et værested der virker hjemligt,<br />
men samtidig giver de unge mulighed for at benytter sig af bibliotekets mere kvalitative tilbud.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 53 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
At tiltrække Aalborgs studerende:<br />
Ud fra vores personas ved vi, at studiepladser er nødvendige for de studerende i byen. Derfor skal<br />
biblioteket som videnscenter satse på en indretning, hvor der indgår tiltrækkende studiepladser<br />
med trådløst Internet. Disse pladser bør være forholdsvis afskærmede, så de studerende kan<br />
arbejde uforstyrret, og ikke generer de øvrige brugere. Pladserne behøver ikke at være samlet det<br />
samme sted alle sammen, og bør kunne benyttes af andre brugere til fordybende formål.<br />
Vi mener, at en løsning kunne være at etablere trådløst Internet over hele biblioteket, hvilket de<br />
også har på Århus Hovedbibliotek. Selvfølgelig er denne løsning meget ressourcekrævende. Til<br />
gengæld vil det virke tiltrækkende på mange studerende og derved kan man muligvis øge<br />
besøgstallet. Oveni dette er de faste computere, som har adgang til Internet, spredt over hele<br />
biblioteket. Kun i afdelingen for ”Natur og Teknik”, er der flere computere samlet ét sted. Dette<br />
gør, at det kan være svært at finde en computer. Hvis man som studiegruppe ønsker at slå sig<br />
ned ved en computer, kommer man højst sandsynligt til at forstyrre de andre besøgende. Derfor<br />
foreslår vi, at man kan bruge nogle af de overdækkede områder, som grænser op til det store<br />
centrale rum, til studiepladser. Endvidere viser ”Mindspot” projektet i Århus, jf. afsnit 8.2., at<br />
miljøet og indretningen betyder noget for brugen af området. Derfor vil vi opfordre til, at man<br />
forsøger at etablere en hyggelig atmosfære i de områder, man påtænker som studiepladser. Evt.<br />
kan man indsætte sofaer, som man ligeledes har gjort det på Århus Hovedbibliotek.<br />
Bibliotekarens placering i rummet:<br />
Via vores anvendte personas, er vi klar over at biblioteket som informationscenter er vigtigt. Ud fra<br />
bl.a. familien Jaffa og Mads Brian Olsen, kan vi se, at der er behov for at biblioteket stiller<br />
offentlige materialer til rådighed. Her tænker vi især på brochurer, pjecer og Internetadgang, der<br />
oplyser brugerne om samfundsrelevante emner. Desuden er det vigtig med synlige referencediske,<br />
hvor brugerne kan få hjælp til diverse problemer. Vi mener, at disse bør være hæve-sænke borde,<br />
hvor bibliotekarerne kan stå op og tage imod brugerne. Dette påpegede Britta Thuun-Petersen<br />
under vores besøg i Århus, og hun understregede at intet personale i butikker sidder bag en disk<br />
og venter på at kunderne skal henvende sig. De er ude at opsøge kunderne og står op når de skal<br />
vejlede. Denne udvikling er ønskværdig på Aalborg Hovedbibliotek, da det vil passe med vores mål<br />
om inddragelse af dele af oplevelsesteorien.<br />
At lede brugerne rundt på biblioteket:<br />
I dette center er det også vigtigt for biblioteket med informerende skiltning, som gør det nemmere<br />
at finde rundt. En personas som Eva Madsen vil have besvær med at finde oplysningerne på en<br />
skærm eller læse bogstaverne hvis de er for små. Derfor foreslår vi, at man i indgangspartiet<br />
opstiller en tydelig informationstavle med store bogstaver, så man allerede fra starten får overblik<br />
over hvilke muligheder man har på biblioteket. Udover dette vil det være en god ide med en<br />
tydelig skiltning til de enkelte afdelinger, især dem der ligger lidt afsides. Hvis man bruger<br />
hovedindgangen, er det ikke sikkert, at man er klar over, at man kan bevæge sig ind i caféen<br />
indefra selve biblioteket. Nogle kan måske få den idé, at caféen ingen sammenhæng har med<br />
resten af biblioteket, hvis de blot bruger den direkte fra gågaden. Derfor er tydelig skiltning vigtigt,<br />
så den enkelte bruger bliver vejledt mest optimalt.<br />
Som socialcenter er det vigtigt at rådgive brugerne i den henseende, de måtte ønske det, så her<br />
kan igen nævnes servicen med at Advokatvagten kommer. Når Advokatvagten ugentligt stiller sig<br />
til rådighed for brugerne på biblioteket, er vedkommende som regel placeret i den travle gang ved<br />
udlånsautomaterne. Dette finder vi ikke optimalt, da folk muligvis ønsker at konsultere denne<br />
person med ømtålelige emner. Mht. at være et informationscenter, er dette tilbud et godt initiativ<br />
til borgerne, vi ønsker blot at placere det et mere diskret sted i biblioteksrummet.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 54 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Arrangementer i glashjørnet:<br />
En stor del af vores personas vil være interesserede i biblioteket som kulturcenter. Her er det især<br />
forskellige arrangementer og udstillinger der er i centrum. Mht. arrangementer har biblioteket brug<br />
for mere plads i glashjørnet, hvor de bliver afholdt nu. Enten skal man gøre denne plads større<br />
eller placere denne funktion et andet sted. Med fleksible hylder kan denne plads nemt udvides, så<br />
der er plads til flere mennesker. Disse arrangementer og udstillinger er vigtige i sammenhæng<br />
med oplevelsesbaseret formidling. Her har man mulighed for at påvirke brugernes opfattelse af<br />
biblioteket i en mere positiv retning, da det kræver både indlevelse og medlevelse at få udbytte af<br />
disse tilbud.<br />
Vi vil ikke røre ved typen af arrangementer, men vi vil anbefale, at man ligger mere vægt på<br />
udstillinger i biblioteksrummet. I Hjørring har de afgrænset udstillinger vha. lys, hvilket selvfølgelig<br />
kan være svært at arrangere i Aalborg, men man kan forestille sig, at udstillingerne kan flyttes ind<br />
i det store hovedrum. På denne måde vil flere folk lægge mærke til dem, og hvis man udstiller<br />
andet end bøger, vil man måske tiltrække flere brugere. Man kan lave aftaler med lokale<br />
kunstnere eller man kan samarbejde med lokale butikker. Vi forestiller os, at man kan kombinere<br />
en billedudstilling med en reklame. F.eks. kan en lokal kunstner udstille sine billeder, mens der er<br />
opstillet relevante bøger omkring emnet. Det kan f.eks. være bøger om, hvordan man selv kreerer<br />
sine egne billeder, og så forestiller vi os, at man kan få relevante materialer sponsoreret til brug i<br />
udstillingen, eksempelvis af en lokal butikskæde som ”Søstrene Grene”. 25 Der kan imidlertid være<br />
problemer forbundet med at gøre reklame for det lokale erhvervsliv i udstillinger, da det kan få<br />
biblioteket til at fremstå som reklamesøjler. Derfor er det noget, som Hovedbibliotekets ledelse<br />
skal tage stilling til. Dog har de tidligere modtaget et bordfodboldsspil fra Aab, så spørgsmålet er i<br />
hvilket omfang biblioteket er villig til at indgå aftale med erhvervsdrivende. Hvis man ikke har lyst<br />
til at samarbejde med erhvervslivet, kan man måske samarbejde med de lokale<br />
uddannelsesinstitutioner, og arrangere udstillinger der både involverer relevante materialer samt<br />
reklamer for institutionerne og deres kurser.<br />
Generelle forslag:<br />
Indretningen på Aalborg Hovedbibliotek bør som det vigtigste være fleksibel. Børge Søndergård<br />
sagde, under vores besøg i Hjørring, at man ikke kan forberede biblioteksindretningen til<br />
fremtiden, men man kan gøre det forandringsparat, så man er forberedt, når man kan se<br />
ændringer forude. Dette mener vi, at Aalborg bør tage til sig, fordi det er umuligt at spå om<br />
fremtiden. Man kan gøre sig nogle overvejelser, men i det fleste tilfælde er man nødt til at vente<br />
og se hvordan udviklingen melder sig. Selvom biblioteket skal være fleksibelt, er der alligevel nogle<br />
ting, som med fordel kan ændres. Generelt bør reolerne være lavere for at brugerne har<br />
materialerne i øjenhøjde. Desuden bør man så vidt muligt formidle en del af materialet med<br />
forsiden ud af. Dette gør man i større eller mindre grad på alle tre biblioteker, og det vil få<br />
brugerne til at lægge mærke til flere materialer og muligvis tage dem med hjem. Vi ved, at der<br />
kan opstå pladsmangel ved dette tiltag, men biblioteket må gøre op med sig selv hvilken strategi<br />
de vil satse på. Vil man have så mange materialer fremme som muligt, eller vil man formidle et<br />
mindre antal på en bedre måde? I Århus forsøger man at lave en gylden mellemvej. De formidler<br />
nogle bøger med forsiden udad, mens andre er stillet op på traditionel vis. I indretningen kan det<br />
være en udfordring at have så mange bøger fremme med forsiden udad. Man kan måske gøre<br />
som i Århus hvor de har rykket nogle materialer tæt sammen for at gøre plads til afslappende<br />
25 Søstrene Grene blev startet i Århus af de to Grene søstre i 1973. Søstrene Grene var den første discountbutik i<br />
Danmark. Varesortimentet var dengang (for en stor dels vedkommende) typiske prisfølsomme partivarer som kaffe,<br />
snaps o. lign. Senere begyndte ambitionsniveauet at stige og der kom mere fokus på den æstetik i præsentationen af<br />
varerne, som i dag kendetegner Søstrene Grene. (Søstrene Grene, 2008)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 55 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
oaser. Scaltz mener også, som nævnt i afsnit 7.4.3., at det er vigtigt at fortælle brugerne, at<br />
bibliotekerne også har andre tilbud. Hun er klar over, at hendes planer vil vække skepsis, indtil<br />
personalet har set, at de nye planer fungerer efter hensigten.<br />
De forslag vi her er kommet med kan vi have svært ved at kombinere med Aalborgs egne planer<br />
for ændringer i indretningen, da de ikke er fastlagte endnu, men ovenstående tiltag er de<br />
elementer vi i dette projekt har identificeret som de mest betydningsfulde.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 56 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
10. Konklusion:<br />
Bibliotekerne har ændret sig med tiden, og indretningen har ændret sig samtidig. Efterhånden som<br />
folk finder alternativer til biblioteket og kan finde informationer andre steder, daler besøgstallene<br />
og bibliotekerne ændrer sig for at prøve at følge med. De nye biblioteker har fokus på brugeren i<br />
stedet for bogen, og tilpasser indretningen derefter. Ny teknologi og inspirerende opbygning af<br />
biblioteket er en del af indretningen i dag, og bibliotekerne bliver ved med at ændre sig for at<br />
tilpasse sig de krævende brugere.<br />
I denne opgave er vi kommet med forslag til, hvordan man kan udvikle Aalborg Hovedbiblioteks<br />
fysiske indretning, idet vi har antaget, at en ændring er nødvendig for at kunne konkurrere med<br />
andre kulturtilbud. For at komme frem til disse forslag har vi undersøgt hvilke indretningsmæssige<br />
initiativer forskellige folkebiblioteker har taget for at kunne imødekomme brugernes behov. Dette<br />
har vi gjort via tre sammenlignende casestudier af henholdsvis Hjørring Bibliotek, Århus<br />
Hovedbibliotek og Aalborg Hovedbibliotek. For at sikre at tiltagene målrettes Aalborg<br />
Hovedbiblioteks brugere, har vi vha. Firkløvermodellen og personas-teori opbygget en lokal profil<br />
for biblioteket. Ved at identificere casestudiernes indretningsmæssige tiltag, har vi efterfølgende<br />
diskuteret hvilke initiativer, der er passende for Aalborg Hovedbibliotek.<br />
I løbet af denne opgaveproces er vi blevet opmærksomme på, at Aalborg Hovedbibliotek i<br />
øjeblikket er i gang med at planlægge en markant omlægning i indretningen. Tidshorisonten på<br />
dette projekt ved navn ”Det tematiserede bibliotek” er 2009. I lyset af dette blev vores projekt<br />
endnu mere relevant, da vores formodning om, at en udvikling af indretningen er nødvendig,<br />
stemmer overens med bibliotekets egen antagelse. Da dette projekt endnu er på tegnebrættet kan<br />
vi ikke vide, hvilke konkrete planer de har. Derfor ved vi ikke, om vores idéer stemmer overens<br />
med bibliotekets egne. Vi forestiller os derfor, at vores forslag vil kan fungere som supplement til<br />
”Det tematiserede bibliotek”.<br />
Konkret er vi kommet frem til adskillige tiltag, som vi har identificeret som de mest<br />
betydningsfulde. Resultaterne er som følger:<br />
Implementering af café<br />
Spredte studiepladser rundt i biblioteksrummet<br />
Fleksibel biblioteksindretning<br />
Trådløst Internet overalt i biblioteksbygningen<br />
Mere samarbejde mellem brancher<br />
Sofaarrangementer evt. suppleret med fladskærms-tv og retningsbestemt lyd<br />
Indførelse af ny teknologi og medieformer – herunder spillekonsoller i voksenafdelingen<br />
Flere og mere udbyggede udstillinger<br />
Indførelse af en ungdomsafdeling i stil med ”Mindspot” på Århus Hovedbibliotek<br />
Bedre skiltning<br />
Lavere reoler<br />
Flere materialer skal formidles med forsiden udad<br />
Ovenstående forslag nåede vi frem til ved at analysere Aalborg Hovedbiblioteks profil og<br />
sammenligne den med relevante personas og deres behov. Vi ved, at nogle af tiltagene kan have<br />
større økonomiske omkostninger, f.eks. retningsbestemt lyd og trådløst Internet, men vi har<br />
observeret, at flere biblioteker prioriterer andre ting lavere for at få råd til disse. Eksempelvis kan<br />
man købe IKEA-møbler for at have råd til andre dyrere tiltag andre steder i bygningen.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 57 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Vi har vurderet, at oplevelsesteori med fordel kan inddrages i folkebibliotekernes fysiske<br />
indretning. Bibliotekerne skal ikke forvandles til forlystelsesparker, men kan have gavn af at<br />
indarbejde delelementer af oplevelsesteorien i formidlingen af den fysiske indretning. Ved at gøre<br />
dette opnår man en brugerinddragelse, der i en samfundsmæssig brydningstid kan betyde<br />
medgang eller modgang for de truede folkebiblioteker.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 58 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
11. Referenceliste:<br />
Aalborg bibliotekerne (2008 a) Den tredje vej - sæt strøm til det nye bibliotek. Lokaliseret d. 22.<br />
april 2008 på http://dentredjevej.blogspot.com/<br />
Aalborg bibliotekerne (b) Hovedbibliotekets områder. Lokaliseret d. 22. april 2008 på<br />
http://njl.dk/find_bibliotek/hovedbiblioteket/hovedbiblioteket.aspx<br />
Aalborg bibliotekerne (c) Zonen. Lokaliseret d. 22. april 2008 på<br />
http://njl.dk/find_bibliotek/zonen/zonen.aspx<br />
Aalborg bibliotekerne (d) Advokatvagten. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på http://njl.dk/VisEcom-<br />
310.aspx?PID=2624&ProductID=PROD29<br />
Aalborg Boldklub (2008) Aab-Sport. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://www.aabsport.dk/aabfodbold<br />
Aalborg Kommune (2006) Årsberetning 2006. Lokaliseret d. 16. maj 2008 på<br />
http://www.aalborgkommune.dk/NR/rdonlyres/6A12A481-079D-45EA-8F15-<br />
A336A570ADEA/18373/rsberetning2007.pdf<br />
Aalborg Kommune (2007) Aalborg i tal 2007. Lokaliseret d. 16. maj 2008 på http://www.epages.dk/aalborgkommune/82/<br />
Ahlberg, Tom (2007) Hvad sker der med bibliotekerne? Udgivet af Søndag Aften. Lokaliseret d. 16.<br />
maj 2008 på http://www.cultur.com/2007/0206.html<br />
Andersen, Carsten (2007) Bøgerne skal have modstand. Lokaliseret d. 5. maj 2008 på<br />
http://politiken.dk/boger/article451229.ece<br />
Andersen, Carsten (2008) Tiden er løbet fra biblioteksloven. Lokaliseret d. 25. april 2008 på<br />
http://politiken.dk/kultur/article455174.ece<br />
Andersson, Marianne & Skot-Hansen, Dorte (1994) Det lokale bibliotek: afvikling eller udvikling.<br />
Udviklingscenteret for folkeoplysning og voksenundervisning.<br />
BCI (2008) Kontakt. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på http://www.bci.dk/Default.aspx?ID=5508<br />
Biblioteksstyrelsen (2000) Lov om biblioteksvirksomhed. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://bs.dk/content.aspx?itemguid={00F0018D-D6F3-437D-BAB2-F43C06D3F4C2}<br />
Biblioteksstyrelsen (a) Sammenligning af biblioteksstatistik (SBS). Lokaliseret d. 22. april 2008 på<br />
http://sbs.bs.dk/<br />
Boel, Kirsten & Lauridsen, Jens (2000) Det nordjyske Landsbibliotek: Nyindrettet hovedbibliotek.<br />
Lokaliseret d. 22. april 2008 på http://www.danmarksbiblioteker.dk/Default.aspx?ID=2352<br />
Bosch & Fjord (2008) Kort fortalt. Lokaliseret d. 27. maj på http://www.boschfjord.com/content.asp?ID=172&page=text&subsub=true<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 59 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Brynskov, Marie (2008) På fornavn med Eva og Mads Brian. Bibliotekspressen. 2008 nr. 4. s. 14-<br />
17.<br />
City-map område Aalborg (2008) Tømrere: brancheoversigt for område Aalborg. Lokaliseret d. 27.<br />
maj 2008 på http://www.aalborg.city-map.dk/city/db/410501010003/1/1350/Tomrere.html<br />
Dahlkild, Nan (2002) Hovedbiblioteket i Mølleparken ......da det var “blændende nyt”. Danmarks<br />
biblioteker. nr. 8. Lokaliseret d. 12. maj 2008 på http://www.dbf.dk/Default.aspx?ID=1855<br />
Dall, Hans & Lindhardtsen, Torben (2008) Profil. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på http://www.dalllindhardtsen.dk<br />
Det nordjyske Landsbibliotek (1995) ”Selv se, selv undersøge, selv tænke..”: Det nordjyske<br />
Landsbiblioteks historie 1895-1995. Aalborg: Det nordjyske Landsbibliotek. 1. udgave.<br />
Det nordjyske Landsbibliotek (2004) Årsberetning 2004. Aalborg Kommune. lokaliseret d. 22. april<br />
2008 på http://njl.dk/Om_NJL/årsberetning04.pdf<br />
Google (2008) Virksomhedsinformation: Firmaoversigt. Lokaliseret d. 12. maj 2008 på<br />
http://www.google.dk/intl/da/corporate/index.html<br />
Hjørring Bibliotek (2008) Bliver det et bibliotek, jeg vil bruge? Lokaliseret d. 15. april 2008 på<br />
http://www.hjoerring.dk/sw109672.asp<br />
IKEA (2008) Sådan er vi anderledes. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://www.ikea.com/ms/da_DK/about_ikea_new/about/index.html<br />
Innoteck (2008) HSS® HyperSonic Sound - "Retningsbestemt lyd". Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://www.innoteck.dk/lyd-system.asp<br />
Instituttet for fremtidsforskning (2004) Creative man. København: Nordisk Forlag. 1 udgave, 1.<br />
oplag.<br />
Kassebeer, Søren (2008) Kulturministeren vil slås for bøgerne. Lokaliseret d. 25. april 2008 på<br />
http://www.berlingske.dk/article/20080115/kultur/701150039/<br />
Kvale, Steinar (1997) InterView: En introduktion til det kvalitative forskningsinterview. 1. udgave.<br />
12. oplag. København: Hans Reitzels Forlag.<br />
Larsen, Michael (2006) kort/NYT: Zonen har brudt bogmuren i Ålborg. Danmarks Biblioteker<br />
årgang 2006, nr. 6.<br />
Lund, Jacob M. & Nielsen, Anna Porse mfl. (2005) Følelsesfabrikken: Oplevelsesøkonomi på dansk.<br />
København: Børsens Forlag A/S. 1. udgave, 2. oplag.<br />
Madsen, Monica C. (2007) Bogen i et nyt medielandskab: Læselyst – tre ministeriers kampagne<br />
om bøger og læsning. Biblioteksstyrelsen. Lokaliseret d. 12. maj 2008 på<br />
http://www.bs.dk/publikationer/andre/medielandskab/pdf/bogen.pdf<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 60 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Mandag Morgen (2006) Det innovative bibliotek: en strategisk partner i svaret på globaliseringens<br />
udfordringer. København: Huset Mandag Morgen A/S for Biblioteksstyrelsen. Lokaliseret d. 5. maj<br />
2008 på<br />
http://www.bs.dk/publikationer/rapporter/innovative_bibliotek/pdf/innovative_bibliotek.pdf<br />
Maness, J. M. (2006). Library 2.0 Theory: Web 2.0 and Its Implications for Libraries. Webology 3<br />
(2). Lokaliseret 23.1. 2008 på WWW: http://www.webology.ir/2006/v3n2/a25.html<br />
Niegaard, Hellen, Lauridsen, Jens & Schultz, Knud (2008) Biblioteksrummet: inspiration til bygning<br />
og indretning. 1. udgave. 1. oplag. Udgivet af Dansk biblioteksforening.<br />
NORDJYSKE medier (2008) Generel info. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på www.24nordjyske.dk<br />
Perchs Thehandel (2008) 170 års fødselsdag i A. C. Perchs Thehandel. Lokaliseret d. 27. maj 2008<br />
på http://www.perchs.dk/dansk/nyheder_specifik.asp?IDtekst=71<br />
PMU (2008) Formål. Lokaliseret d. 27. maj på http://www.pmu.dk/Default.asp?ID=56<br />
Regeringen (2003) Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien: 5 nye skridt på vejen. Lokaliseret<br />
d. 12. maj 2008 på<br />
http://www.kum.dk/graphics/kum/downloads/Publikationer/Danmark%20i%20kultur%20og%20op<br />
levelses%F8konomien/Danmark_i_kultur-_og_oplevelsesoekonomien.pdf<br />
Ringsted Bibliotek & Roskilde Bibliotekerne (2007) Personas: Brugerfokuseret udvikling: Eller<br />
hvordan du målretter bibliotekets ydelser til de enkelte brugergrupper og undgår ufokuseret<br />
bibliotekstilbud til ”alle”/ingen. Lokaliseret d. 15. april 2008 på<br />
http://www.roskildebib.dk/cb/projekter%20og%20analyser/~/media/PDF%20dokumenter/CB/micr<br />
osoft%20word%20-%20metoderapport.pdf.ashx<br />
Schaltz, Pernille (2005) Fremtidens hybride bibliotek. Lokaliseret d. 25. april 2008 på<br />
http://www.dbc.dk/DBCavisen/sider/nyheder_artikel20.html#top<br />
Schmidt, Hammer, Lassen (2008) Profil. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://www.shl.dk/home/default.aspx?pageid=267&mainmenu=8&lang=1<br />
Sony Computer Entertainment Europe (2008) Playstation®3. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://dk.playstation.com/ps3/<br />
Søndag Aften (2007) Biblioteker for fald. Lokaliseret d. 16. maj 2008 på<br />
http://www.cultur.com/2007/0205.html<br />
Søstrene Grene (2008) Om søstrene: historie. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://www.grenes.dk/04_historie_001.asp<br />
Thorup, Winni (2007) Forvandlingsrum: En rapport om formidlingsformer i det fysiske rum. Århus<br />
kommunes biblioteker, Hovedbiblioteket. Lokaliseret d. 12. maj 2008 på<br />
http://www.aakb.dk/graphics/user/HB/projekter/Forvandlingsrum/Evaluering/forvandlingsrum.pdf<br />
Wikipedia den frie encyklopædi (2008) Casestudie. Lokaliseret d. 16. maj 2008 på<br />
http://da.wikipedia.org/wiki/Casestudie<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 61 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Wikipedia den frie encyklopædi (2008, a) Wii. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://da.wikipedia.org/wiki/Nintendo_Wii<br />
Ørnbo, Jens & Sneppen, Claus & Würtz, Peter (2004) Oplevelsesbaseret kommunikation: Oplevelse<br />
– Indlevelse – Medlevelse. Viby: JPErhvervsbøger | Jyllands-Postens Erhvervsbogklub. 1. udgave,<br />
2. oplag.<br />
Århus kommune (1997) Kommuneatlas – Arkitektur og byggeskik i byen: Funktionalisme 1930-<br />
1940. Lokaliseret d. 27. maj 2008 på<br />
http://gis.aarhus.dk/kommuneatlas/arkitektur_byggeskik_byen/Arkitektur_byggeskik_byen_15.htm<br />
Århus Kommunes Biblioteker (2000) Visionen for Århus Kommunes Biblioteker. Lokaliseret d. 15.<br />
april 2008 på http://www.aakb.dk/graphics/om/planer-beretninger/vision/vision.pdf<br />
12. Figurer:<br />
S. 8, Figur 1: ”Udviklingen i biblioteksbesøg” (Det Innovative Bibliotek, 2006, s. 16)<br />
S. 9, Figur 2. ”Bibliotekernes primære fokusområde” (Det innovative Bibliotek, 2006, s. 18)<br />
S. 11, Figur 3: ”Firkløvermodellen” (Andersson & Skot-Hansen 1994 s.18)<br />
S. 16, Figur 4: Oplevelseskompasset (Lund et al., 2005, s.24)<br />
S. 17, Figur 5: OIM-modellen (Ørnbo et al., 2005, s. 31)<br />
S. 19, Figur 6: ”Kultur- og oplevelsesøkonomien” (Regeringen, 2003, s. 8)<br />
S. 31, Figur 7: Plantegning over Hovedbiblioteket i Aalborg. (Aalborg bibliotekerne, b)<br />
S. 51, Figur 8: ”Opleveleskompasset med egne ændringer”<br />
S. 45, Graf 1: ”Målgrupper i Aalborg”<br />
13. Billeder:<br />
Alle billederne i opgaven er taget af os med vores eget kamera på Hjørring bibliotek, Århus<br />
Hovedbibliotek og Aalborg Hovedbibliotek.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 62 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
14. Bilag:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 63 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 1: Forberedte spørgsmål til ustrukturerede interviews:<br />
Under vores tre casestudier gennemførte vi et ustruktureret interview med en faglig person hvert<br />
sted. Inden besøgene havde vi forberedt en række spørgsmål, som vi under alle omstændigheder<br />
ville stille, uanset hvordan besøget ellers gik. Herunder er listet de pågældende spørgsmål, men da<br />
interviewene var ustrukturerede opstod der naturligvis flere spørgsmål hen ad vejen, som ikke er<br />
nævnt her. Besvarelserne på disse kan findes i opgaven under hvert afsnit omhandlende det<br />
pågældende casestudie.<br />
Interviewspørgsmål – Hjørring:<br />
Hvordan har I indarbejdet bibliotekarernes arbejdsstationer i indretningen?<br />
o Hvad er jeres tanker omkring dette?<br />
Har I indført studiepladser specielt beregnet til studerende og lign?<br />
o Hvad er jeres tanker omkring dette?<br />
Hvordan fungerer café-området i sammenhæng med biblioteket?<br />
Anvender I personas – teori, når I udvikler tilbud til brugerne eller ændrer indretningen?<br />
Hvad mener du om debatten om oplevelser i Biblioteket?<br />
Interviewspørgsmål – Århus Hovedbibliotek:<br />
:<br />
Hvordan har I indarbejdet bibliotekarernes arbejdsstationer i indretningen?<br />
o Hvad er jeres tanker omkring dette?<br />
Har I indført studiepladser specielt beregnet til studerende og lign?<br />
o Hvad er jeres tanker omkring dette?<br />
Har I planer om at indføre en café på biblioteket?<br />
Har I implementeret kaffe – og sodavandsautomater i bibliotekets indretning?<br />
Anvender I personas – teori, når I udvikler tilbud til brugerne eller ændrer indretningen?<br />
Interviewspørgsmål – Aalborg Hovedbibliotek:<br />
Hvordan har I indarbejdet bibliotekarernes arbejdsstationer i indretningen?<br />
o Hvad er jeres tanker omkring dette?<br />
Hvad er jeres tanker lige nu for den massive samling?<br />
Har I indført studiepladser specielt beregnet til studerende og lign<br />
Har I implementeret kaffe – og sodavandsautomater i bibliotekets indretning?<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 64 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Har I planer om, at indføre en café på biblioteket?<br />
Hvordan er det gået med ”Zonen”, siden I indførte den?<br />
Har I planer om at inddrage udendørs områder i biblioteket?<br />
Anvender I personas - teori, når I udvikler tilbud til brugerne eller ændrer indretningen?<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 65 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 2: Casebeskrivelse af Hovedbiblioteket i Aalborg og Aalborg<br />
kommune:<br />
Alle oplysninger er hentet fra henholdsvis Aalborg Kommunes ”Årsberetning 2006” og Aalborg<br />
Kommunes ”Aalborg i tal 2007”.<br />
Hovedbiblioteket i Aalborg:<br />
Biblioteket skiftede i 2006 navn og hedder nu Aalborg Hovedbibliotek. Navneskiftet er et ydre<br />
symbol på bibliotekets modernisering og forandring ind i en ny kommune, som har en ændret<br />
biblioteksstruktur.<br />
Statistik for Aalborg Bibliotekerne:<br />
• udlånte lige over 2 mio. bøger, film, spil m.m. ud i 2006, hvilket svarer til at hver eneste borger i<br />
kommunen mellem 0 og 100 år lånte ca. 12 materialer på bibliotekerne.<br />
• havde næsten 800.000 besøg på hjemmesiden. www.njl.dk<br />
• har 160 pc’er som bibliotekets brugere kan benytte.<br />
• havde 1,8 million besøgende.<br />
• afholdte 225 arrangementer med 16.000 deltagere, 120 biblioteksintroduktioner med 2.431<br />
deltagere samt 144 udstillinger.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 66 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Statistik over Aalborg bibliotekerne.<br />
Statistikken er fundet på biblioteksstyrelsens hjemmeside, og er fra 2003 samt 2006. Kolonnen<br />
med (I) er landsgennemsnittet.<br />
(Biblioteksstyrelsen a)<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 67 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Aalborg kommune generelt:<br />
Befolkningsudvikling i 2006:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 68 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Befolkningen fordelt efter køn, alder og geografi:<br />
Befolkningens aldersfordeling 2007:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 69 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Befolkning fordelt efter køn og alder:<br />
Befolkningen fordelt efter byer:<br />
Arbejdsmarkedet:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 70 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Beskæftigede:<br />
Fuldtidsledige 1. kvartal 2007:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 71 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Antal pensionister:<br />
Indvandrere og efterkommere:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 72 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Antal indvandrere:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 73 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Kommunens budget 2007:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 74 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
A= Humaniora<br />
B= Samfundsvidenskab<br />
C= Teknik og Naturvidenskab<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 75 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Gymnasier og videregående uddannelser:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 76 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 3: Billeder fra besøget på Hjørring bibliotek:<br />
Metropol Metropol<br />
Indgangen Velkommen<br />
Klappeskærm Biblioteket under Fritid og Velvære<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 77 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Nyhedshylde ved indgangen Afl./låneautomat<br />
Udstillingsområde Reservationer<br />
Dekoration Sofaarrangement med TV<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 78 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Afslapningspladser Arbejdsbord med taburetter<br />
Bibliotekaren Spillekonsoller i voksenafd.<br />
Digttrappen Studiepladser<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 79 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
”Soft” Inde i studiekabinen<br />
Studiekabine Det røde bånd<br />
Afleveringshylder Pakeringsområde til afleveringshylder<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 80 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Sofaarrangement Det røde bånd<br />
Caféen Hæve-sænkebord<br />
Rutsjebanereol Madpakkeplads i caféen<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 81 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Legetræ i børneafd. Brug af fladskærme<br />
Udstillingsscene i børneafd. Filmfremviser<br />
Stop motion film Stop motion film<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 82 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Ordkløveren Studieplads<br />
Herreværelset i magasinet Magasinet opstillet som labyrint<br />
Det røde bånd i magasinet Håndbøgerne brugt dekorativt<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 83 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Reolstige Tydelig skiltning<br />
Caféen Caféen<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 84 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 4: Billeder fra besøget på Århus Hovedbibliotek:<br />
Fronten på biblioteket Fronten på biblioteket<br />
Indgangen til biblioteket Indgangen til ”Mindspot”<br />
”Mindspot” ”Mindspot”<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 85 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
lyttestander ved ”Mindspot” Projektor<br />
Studiepladser i ”Mindspot” ”Mindspot”<br />
Bøger i ”Mindspot” ”Mindspot”<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 86 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Nogle af bøgerne skal stå med forsiden udad Fleksibelt møbel der kan flyttes<br />
Referencedisk med stående bibliotekar indgangen til ”Markedet”<br />
Afleveringsområde Touchscreen i børnebibliotekt<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 87 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Afleveringsautomat Spil med forsiderne udad<br />
Arbejdsplads med PCér Forsiderne ud mod brugerne<br />
Dekoration i børneafd. Tavle til brugerinddragelse<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 88 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
rækker af reoler med bøger der er stillet med Indgangen til biblioteket<br />
forsiderne ud<br />
Forklarende gavle på reolerne Vejledningsdisk<br />
”Ballonbord” ”Ballonbord”<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 89 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Tætstående reoler i fagafdelingen Arbejdsstationer/studiepladser<br />
Sofaarrangement Hyggeplads med tegneserier<br />
”Bestsellerreol” ”Bestsellerreol”<br />
Sofaplads med tilhørende fladskærm Designersofaer i musikafdelingen<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 90 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Studieplads Væg med tidsskrifter<br />
Sofagrupper Udstilling med rekvisitter<br />
Colaautomat indgang til ”Markedet”<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 91 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
indgang til børnebibliotek og afleveringsautomat Udlånsautomater ved ”Markedet”<br />
Biblioteket som forvandlingsrum Udlånsautomat<br />
Infostander ved indgangen Vejledende referencedisk ved indgangen<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 92 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Informerende fladskærm Biblioteket som forvandlingsrum og infostander<br />
ved indgangen<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 93 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 5: Statistik over ”Zonen”:<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 94 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 95 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Al statistik over ”Zonen” er udleveret af Ove H. Rasmussen fra Aalborg Hovedbibliotek.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 96 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 6: Billeder fra besøget på Aalborg Hovedbibliotek:<br />
”Natur og Teknik” Hyggekrog i ”Natur og Teknik”<br />
Indgang til ”Natur og Teknik” Gang til ”Natur og Teknik”<br />
Nintendo Wii i børneafd. ”Zonen” filmafd.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 97 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Sofa med TV og retningsbestemt lyd Oversigt over ”Zonen”<br />
Oversigtsbillede over referencedisk Informationen<br />
Oversigtsbillede over ”Zonen” Oversigtsbillede over reolrækker i voksenafd.<br />
Oversigtsbillede af glashjørnet Oversigtsbillede over voksenafd.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 98 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Personaleplads Projektorskærm<br />
Udgang til haven Automater med drikkevarer<br />
Glashjørnet Studieplads<br />
Overdækket søjlegang Nedgang til magasinet<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 99 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Udstillinger Referencedisk<br />
Lyttestol CD-holdere<br />
”Zonen” Udlånsautomater<br />
”Zonen” Skærm i reol ved ”Zonen”<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 100 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Indgang til ”Zonen” Infostander ved ”Zonen”<br />
Afleveringsautomat Børneafdelingen<br />
Informationssøjle Garderobe<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 101 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Siddepladser/studiepladser i ”Natur og Teknik” Nedgang til Nørregadehjørnet<br />
Kommende loungeområde med nedgang til Nørregadehjørnet<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 102 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Bilag 7: Udvalgte personas:<br />
Eva Madsen. Bor i Svogerslev<br />
81 år<br />
Har ikke haft erhvervsarbejde, men har i sin tid gået<br />
hjemme med parrets 4 børn.<br />
Folkepensionist + har god enkepension efter sin mand<br />
(som var skoleinspektør).<br />
God økonomi<br />
Bor i ”Strædet”, som ligger lige bag kirken. Det er den gamle<br />
idylliske del af Svogerslev. Huset er betalt helt ud. Er forholdsvis<br />
sund og rask – har dog lidt slidgigt. Har puddelhunden Perle.<br />
Interesser sig for Kirken, musik, gymnastik, kortspil, kunst og<br />
livet i Svogerslev. Stemmer på dansk folkeparti (ellers gammel<br />
socialdemokrat) Et af hendes voksne børn (Kirsten på 57 år) bor<br />
også i Svogerslev, ved Svogerslev sø i en stor villa. Kirsten er<br />
gift med Claus (som ejer Svogerslev tømmerhandel). Eva<br />
kommer meget i Svogerslev kirke og deltager aktivt i mange af<br />
kirkens sociale arrangementer. Hun er med til kirkens sommer-<br />
og efterårs udflugter og går til alle de foredrag og filmaftner,<br />
som kirken arrangerer. Er med i kirkens ordning, hvor ældre<br />
henter børn fra den lokale SFO ned til sognegården, hvor der<br />
bliver læst historier højt, sunget og spist boller. Hun producerer<br />
også syltetøj og strikkede nisser til kirkens julemarked. Eva går<br />
til ældre gymnastik i gymnastikforeningen en gang om ugen og<br />
har flere veninder herfra. Hun er også aktiv i Svogerslev pensionistklub, hvor hun spiller bridge, bl.a.<br />
sammen med nogle af gymnastikpigerne. Eva går altid til musikforeningens nytårskoncert sammen med<br />
Kirsten og Claus (datter og svigersøn) og veninderne. Går tur med Perle ved Svogerslev sø og besøger<br />
datter og svigersøn. Nogen gange går hun også med Perle ud til sin veninde Gerda i Oldekolle, som ligger et<br />
par kilometer fra Evas hjem. Eva bruger bogbussen meget flittigt. Hun låner især historiske romaner,<br />
strikkeblade, lydbøger, som hun hører på sin cd afspiller og klassisk musik. Hun bruger ikke Roskilde<br />
Bibliotek. Hun synes, at Roskilde ligger lidt for langt væk og bogbussen holder lige ved siden af hendes<br />
hjem. Så det er så dejligt nemt.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 103 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Familien Grønnedahl Mikkelsen i Gadstrup<br />
Familien bor i en stor gammeldags villa i Gadstrup. De har renoveret hele stueetagen og kælderen og nu er<br />
håndværkerne i gang på 1. salen. Der er en stor have til villaen Økonomi: God – middelklasse – familien har<br />
4 hjemmeboende børn, som er dyre i drift.<br />
Holger Mikkelsen<br />
Far og bonusfar<br />
47 år<br />
Har fået Stine sammen med sin ex-kone Hanne.<br />
IT-konsulent, selvstændig – eget firma. God omsætning<br />
Stemmer på venstre.<br />
Ikke kulturelt interesseret.<br />
Interesserer sig for sport og finere madlavning.<br />
Løber – deltager en sjælden gang i maratonløb<br />
Ikke biblioteksbruger.<br />
Rikke Grønnedahl:<br />
Mor og bonusmor.<br />
42 år, fået Martin i en ung alder sammen med daværende kæreste<br />
fra studiet, Gert.<br />
Stemmer socialdemokratisk (Helle Torning er så dygtig synes<br />
Rikke)<br />
Ingeniør, arbejder på Trifolium i Roskilde.<br />
Kommer ofte på Gadstrup Bibliotek sammen med Tobias og Louis. De låner<br />
børnebøger og dvd’er. Er glad for at komme på Biblioteket, synes det er et<br />
godt tilbud til de yngste børn. Svømmer meget i Roskildebadene efter<br />
arbejde 2 gange om ugen. Rikke er via sit job i gang med at efteruddanne<br />
sig i projektledelse og projektstyring. I den forbindelse har hun haft brug<br />
for at låne en hel del bøger. Hun blev positivt overrasket over, at Gadstrup<br />
Bibliotek så hurtigt skaffede alle bøgerne hjem til hende. Det synes Rikke er<br />
god service!<br />
Stine Marie Mikkelsen<br />
16 år<br />
Handelsskole-elev<br />
Spiller meget fodbold i den lokale klub, hvor<br />
flere af hendes veninder også spiller.<br />
Er Brøndby-fan – og tager ofte med sin far ind<br />
for at se deres kampe.<br />
Stine går rigtig meget op i sine veninder, som hun<br />
sms’er med hele tiden. De mødes ofte hjemme på<br />
Stines værelse i Villaen fordi de har det hurtigste<br />
bredbånd. Så er de på Arto, hvor de har mange venner.<br />
De har også oprettet en blog, hvor de skriver om<br />
Brøndby. Deres blog er populær og der er mange der kommenterer på den. Stine og veninderne har lige<br />
hørt om Teen Second Life og overvejer at oprette en profil hver. Så kan de også chatte med hinanden der.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 104 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Stine tager nogle gange med Louis på biblioteket i Gadstrup. De låner mest bøger til Louis, men nogle gange<br />
finder hun en god Chick lit. Hun har også haft lånt nogle PC fodboldspil bl.a. Championship Manager.<br />
Martin Grønnedahl<br />
17 år<br />
Går i 2.g. på Gymnasium i Roskilde<br />
Har Weltschmerz – er meget træt af sin familie.<br />
Har indrettet sit eget værelse i kælderen.<br />
Kommer på Roskilde Bibliotek.<br />
Låner musik (både cd’er og lp’er) lægger cd’erne ind på<br />
sin sorte ipod. Har snakket meget med en af de unge<br />
musik bibliotekerne om elektronica og alternativ<br />
rockmusik. Han låner også skønlitterære bøger (Hesse,<br />
Kafka, Orwell osv.) og politisk faglitteratur, især om globaliserings negative konsekvenser. Medlem af Rød<br />
Ungdom – er meget aktiv i lokalafdelingen i Roskilde, hvor de laver små politiske happenings. Han er med<br />
på Rød Ungdoms sommerlejer hver år. Martin overvejer at skifte til det frie gymnasium i 3.g. Det er Holger<br />
meget i mod, Rikke er mere åben overfor ideen.<br />
Tobias Grønnedahl Mikkelsen<br />
7 år<br />
Går på Gadstrup skole i 1. klasse og i SFO.<br />
Går til fodbold og spejder i fritiden.<br />
Synes det er spændende at gå i skole og har allerede lært at læse.<br />
Kan godt lide at komme på Gadstrup Bibliotek sammen med sin<br />
mor.<br />
Louis Grønnedahl Mikkelsen<br />
4år<br />
Går i børnehave<br />
Svømmer en gang imellem med sin mor og går til gymnastik i<br />
Gadstrup hver torsdag.<br />
Elsker at få læst højt af Stine – helst mumitroldene.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 105 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Familien Nørskov fra Ågerup<br />
Familien tilhører middelklassen og er godt økonomisk stillet. Parret bor i parcelhus i Ågerup. Huset er<br />
renoveret med nyt køkken og bad for 1 år siden. Begge har kulturel kapital. Begge har mange og alsidige<br />
kulturelle interesser. Pc med hurtig netadgang. De abonnerer på information og på politikken i weekenden.<br />
Bruger biblioteket både i Roskilde og i Ågerup. Begge køber mange bøger. Parret har bil, men bruger den<br />
kun når det er meget nødvendigt. Erik og Gudrun cykler hellere. De rejser ofte med Albatros-rejser (”Rejser<br />
med hjerte og hjerne”) – de har blandt andet været i Indien.<br />
Erik Nørskov<br />
65 år<br />
Stemmer SF. Erik meldte sig ind i SF i 1976. (Var marxist i<br />
sin ungdom og tog aktiv del i ungdomsoprøret).<br />
Erik har holdt ved sine idealer fra ungdommen, men har<br />
kontinuerligt fulgt med i den samfundsmæssige udvikling<br />
og er fortsat engageret i forskellige politiske<br />
problemstillinger.<br />
Er meget foruroliget over den globale opvarmning.<br />
Er overbevist økologisk forbruger og har været det siden 70’erne<br />
(dengang hed det biodynamisk – men Erik bryster sig af at have<br />
været med på den økologiske vogn længe før det blev trendy). Erik<br />
er efterlønner på 3. år.<br />
Har arbejdet hele sit liv som folkeskolelærer og var meget glad for<br />
sit lærerjob. Har undervist i dansk, matematik, biologi og formning.<br />
Erik har en stor interesse for fugle og betragter sig selv som<br />
amatør ornitolog. Han bruger meget tid på at skaffe artikler over nettet om fugle, især trækfugle og deres<br />
flyveruter og levevis. Erik bruger meget tid i naturen og studerer fuglene. Han tager ofte på flerdags ture til<br />
andre dele af landet, hvor interessante fugle er spottet. Han nyder at være i naturen. Erik elsker også opera<br />
– det er en nyere interesse, som han bruger meget tid på at sætte sig ind i.<br />
Gudrun Nørskov<br />
62 år<br />
Gudrun er også efterlønner.<br />
Hun har været sundhedsplejerske og har<br />
ligesom Erik været glad for sit job.<br />
Stemmer også på SF og betragter sig selv som<br />
moderne feminist.<br />
Gudrun er medlem af Ældresagen og er meget<br />
engageret i ældres vilkår generelt. Hun er både<br />
besøgsven for ældresagen og så sponsorerer hun to<br />
pensionister i Kirgisistan. Hun hørte om projektet<br />
”adopter en babushka” igennem ældresagen og følte<br />
sig oprørt over den dybe fattigdom som mange ældre i<br />
Kirgisistan lever under. Gudrun har også 2 sponsorbørn i Benin. Gudrun synes egentligt, at det er en<br />
offentlig opgave at hjælpe befolkningerne i Ulandene, men efter at regeringen har sat Ulandsstøtten ned,<br />
synes hun ikke, at hun kan være andet bekendt end at give af sit eget overskud. Erik driller nogle gange<br />
Gudrun med, at hun er blevet en ”hattedame”. Gudrun er en habil pc og internet-bruger. Hun har desuden<br />
været på kursus i brugen af bibliotek.dk på Ågerup bibliotek. Gudrun læser nye dansk skønlitteratur – hun er<br />
bl.a. begejstret for Trisse Gejl. Hendes store heltinder er Simone de Beauvoir og Virginia Woolf. Men Gudrun<br />
læser også krimier, især Agatha Christie (det driller Erik hende også med). Medlem af en lokal kulturel<br />
forening, som arrangerer forskellige ture til udstillinger og museer. Parret har 2 voksne børn: En søn (Gert)<br />
som er lektor på RUC (single) og en datter (Susanne) som er folkeskolelærer, gift med 3 små børn.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 106 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Familien Jaffa flygtninge fra Irak – bor i Viby<br />
Muslimske flygtninge fra Irak.<br />
De er kommet til Danmark i 2001 og har fået humanitær opholdstilladelse.<br />
De har boet i en flygtningelejr i Iran i 3 år, før de kom til Danmark.<br />
Familien er præget af krigstraumer. Både Muhammed og Rubina har gået til<br />
behandling i RCT. De fungerer nogenlunde i hverdagen, men især<br />
Muhammed er i perioder plaget af mareridt.<br />
Bor i lejelejlighed i lejlighedskompleks, 100 kvm til 8 personer.<br />
(Rubina og Muhammed<br />
med Sohaila. Fotos fra<br />
en dejlig sommerdag for<br />
3 år siden. En af<br />
Muhammeds gode perioder).<br />
Familien består af Rubina og Muhammed og deres 6 børn.<br />
Rubina, kone, 46 år & Muhammed mand, 48 år Rubina er hjemmegående – men søger et halvdags<br />
rengøringsjob. Rubina står for alt arbejdet i husholdningen: Indkøb, tøjvask og madlavning osv. Hun<br />
opdrager sine piger Fatima, Habiba og Sohila til at deltage i husholdningen og hver af pigerne har forskellige<br />
pligter. Pigerne er trætte af, at det kun er dem, som skal hjælpe til derhjemme – de synes det er<br />
uretfærdigt, at drengene ikke skal hjælpe til – især Habiba er dødtræt af at samle sine brødres solsikke- og<br />
pistacienødde-kerne op fra gulvet i lejligheden.<br />
Fatima, pige, 12 år (5. klasse) Habiba, pige 10 år(3. klasse)<br />
Alle børnene – også de små Ali og Sohaila - kommer ned på Viby bibliotek hver lørdag, hvor Rubina vil have<br />
fred til at gøre rent i lejligheden og til at få besøg af sine Irakiske veninder.<br />
Ali, dreng 7 år (1. klasse) Sohaila, pige 5 år (børnehave)<br />
Muhammed er uddannet skrædder og havde sit eget lille skrædderi i Irak. Nu er han arbejdsløs og han har<br />
indtil nu ikke været i stand til at varetage et arbejde på grund af sine krigstraumer, som han i perioder<br />
plages af. Når Muhammed har det godt mødes han med sine venner (andre mænd fra Irak – der bor i<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 107 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
samme boligkompleks) og spiller backgammon, ryger vandpibe og hyggesnakker. Lige i øjeblikket er han<br />
optaget af mulighederne for at købe en brugt bil billigt. Han bruger i den forbindelse biblioteket i Viby til at<br />
læse den blå avis på nettet – Bilal og Halil hjælper ham (de prøver også at få overtalt deres far til at kigge<br />
lidt på en bærbar pc – så de kunne spille og chatte hjemmefra – men lige nu er bilen vigtigst, også for Bilal<br />
og Halil).<br />
Bilal, dreng, 16 år (9. klasse) Halil, dreng, 14 år (7. klasse)<br />
Familien ser arabiske tv kanaler. Bilal og Halil spiller en hel del computer – både hos deres venner og på<br />
biblioteket i Viby (de har ikke pc hjemme). De spiller ”world of warcraft” og chatter. Nogen gange kommer<br />
de til at larme lidt, når de spiller på biblioteket. Især Bilal kan føle sig provokeret, hvis han bliver bedt om at<br />
dæmpe sig af personalet på biblioteket. Han larmer jo ikke for at genere nogen – kun fordi spillet er så<br />
spændende. Både Bilal, Halil, Fatima og Habiba bruger lektiecafeen på Viby biblioteket – de får især hjælp til<br />
dansk, tysk og engelsk. Fatima, Sohaila og Habiba elsker at komme på biblioteket. Her kan de gå op i deres<br />
egne interesser og alle pigerne låner mange bøger, dvd og cd’er. De to ældste piger passer Sohaila og<br />
henter hende efter skole. De går samlet ned på biblioteket.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 108 af 109
Sofie Pedersen, Bacheloropgave, 6. semester<br />
Ditte Hertzum og Tina Andersen d. 29/05-2008<br />
Mads Brian Olsen, bor i lejlighed i Ågerup<br />
35 år, arbejdsløs, tidl. Specialarbejder.<br />
Ensom, ressourcesvag.<br />
Har svært ved at skabe sig et socialt netværk.<br />
Mads er læsehandicappet.<br />
Drikker lidt og har hunden Bisse, på 1 år, som er et<br />
venligt gadekryds – blanding<br />
mellem labrador og Grand Danoir. Han ville meget gerne<br />
gå til hundetræning, men har ikke råd til det.<br />
Født og opvokset i Høje Taastrup.<br />
Mads har ikke pc hjemme. Han går på biblioteket for at få<br />
hjælp til af lægge sit CV ind på Arbejdsformidlingen og<br />
han søger efter jobs på nettet.<br />
Går desuden på dating.dk og leder efter en kæreste. Mads vil meget gerne have en kæreste. Han vil også<br />
gerne holde sig lidt i form og komme lidt ud, så han er rigtig glad for at han har fået økonomisk tilskud fra<br />
kommunen til at gå i fitness center i Jyllinge. Her kommer han 3 gange om ugen og han nyder at snakke lidt<br />
med nogle af de andre i centret. På grund af hans store læsehandicap har han haft det svært med at gå i<br />
skole. Blev meget tidligt opgivet af lærerne og blev skoletræt. Søgte på handelsskole, men havde ikke held<br />
med at komme videre med sine drømme om at blive tømrer. I sine ungdomsår fik Mads også flere uheldige<br />
venner og var blandt andet involveret i små tyverier, ballade og enkelte voldsepisoder. Langsomt blev<br />
vennekredsen mindre og mindre og for 8 år siden flyttede han til Ågerup for at komme væk fra kvarteret og<br />
starte på en frisk. At valget faldt på Ågerup skyldes hans onkel, som på det tidspunkt også boede i byen og<br />
som var den eneste der kunne ”sparke lidt fornuft ind i hovedet på mig”, som Mads plejer at sige. Mads blev<br />
hurtigt efter flytningen specialarbejder ved R98 – men blev for 3 år siden fyret i en sparerunde. Fyringen var<br />
startskuddet til en nedtur / depression hvor Mads begyndte at drikke mere og samtidig mistede han sin<br />
kæreste Heidi som han har været sammen med i flere år. Det har taget hårdt på ham og han er først nu ved<br />
at have det nogenlunde igen og vil meget gerne se fremad. Han har nu fået så meget overskud, at han har<br />
mod på at søge arbejde. Han har været i beskæftigelse ved Vej og Park i kommunen sidste år, som også var<br />
med til at skubbe ham lidt i gang igen. Han er desuden medlem af 3F, der har tilbudt ham et kursus for<br />
ordblinde, som han glæder sig til at starte på. Det irriterer ham meget, at han har så svært ved ordene. Han<br />
har kontakt med sin mor Inger (56 år) der stadig bor i Høje Taastrup, men har ingen kontakt med sin far.<br />
Hans forældre blev skilt, da Mads var 1 år gammel og faderen har siden ikke vist sig ret meget. Faderen har<br />
store alkoholproblemer og har aldrig været til at regne med.<br />
Lea Madsen, Bor i Aalborg<br />
23 år<br />
Studerende på Aalborg Universitet<br />
Glad for at shoppe<br />
Låner film og lydbøger<br />
Læser meget i sin fritid og leder efter relevant litteratur til studie på<br />
bibliotek.dk. Bor på kollegium. Kommer på biblioteket for at hente<br />
reserveret materiale og græsse efter interessante bøger.<br />
Er det sociale midtpunkt i vennegruppen og bruger meget tid på<br />
dem. Udover dette er hun meget interesseret i facebook og World of<br />
Warcraft.<br />
________________________________________________________________________________________<br />
Danmarks Biblioteksskole, Aalborg Side 109 af 109