praksa, <strong>je</strong>dino su se izmi<strong>je</strong>nili nazivi, pa su kapetanipostali – revirnici, a čuvari – pomoćnici revirnika, lugari.Za vri<strong>je</strong>me Napoleonove vlasti na području Dalmaci<strong>je</strong>,koja <strong>je</strong> ušla u sastav Ilirskih provincija, organizacijašumarstva provodi se prema francuskim zakonima.Zanimljivo <strong>je</strong> da generalni providur, Mlećanin VickoDan<strong>do</strong>lo, zbog lošeg stanja šuma u Dalmaciji uvodistrože m<strong>je</strong>re njihove zaštite. Tako se osnivaju tzv. »svetiga<strong>je</strong>vi« s cil<strong>je</strong>m zaštite devastiranih područja kako bise preveli iz šikare u šumu. Dan<strong>do</strong>lo <strong>je</strong> također počeoi s prvim pošumljavan<strong>je</strong>m 1806. g. te <strong>je</strong> za tu svrhu izItali<strong>je</strong> naručio 100.000 komada različitih sadnica međukojima su <strong>do</strong>minirali dud, kesten i koprivić, a isto<strong>do</strong>bno<strong>je</strong> u Ninu osnovao manji rasadnik za proizvodnjusadnica, kako za potrebe poljoprivrede, tako i za potrebešumarstva i ondašn<strong>je</strong> hortikulture.Lugari su čuvali sve <strong>šume</strong>, bez obzira na vlasništvo,te su vodili brigu o lovu i ribolovu. Godine 1812.izda<strong>je</strong> se i prvi lugarski priručnik u ko<strong>je</strong>mu stoji da sulugari dužni pošumljavati čistine, obnavljati puteve istaze, održavati suhozide i jarke kojima se sprečavaulaz stoke te uništavati gus<strong>je</strong>nice na šumskom drveću.Regulirana <strong>je</strong> i ispaša stoke, a za ilegalnu pašu određenesu visoke kazne.Godinu dana kasni<strong>je</strong>, nakon Napoleonova poraza,ci<strong>je</strong>la Ilirska provincija <strong>do</strong>lazi pod austrijsku vlast. No,Austrija <strong>je</strong> većim di<strong>je</strong>lom zadržala odredbe francuskevlasti ko<strong>je</strong> su se odnosile na upravljan<strong>je</strong> šumama. Izdana<strong>je</strong> naredba da se obnove ili podignu »sveti ga<strong>je</strong>vi«,zabran<strong>je</strong>no <strong>je</strong> pal<strong>je</strong>n<strong>je</strong> vatre u šumi, s<strong>je</strong>ča pan<strong>je</strong>va, vađen<strong>je</strong>kori<strong>je</strong>nja i uopće krčen<strong>je</strong> šuma. No, ipak sve tezabrane i odredbe uglavnom nisu poštivane.Godine 1852. <strong>do</strong>nesen <strong>je</strong> Zakon o šumama koji<strong>je</strong> u Dalmaciji stupio na snagu pet godina kasni<strong>je</strong>, noniti on se uglavnom ni<strong>je</strong> poštovao. Austrijska vlast teku drugoj polovici 19 st. prilazi obnovi degradiranih sastojinai pošumljavanju krša na osnovi pri<strong>je</strong>dloga i zaključakaAustrijskog šumarskog društva. Tada se osnivai nam<strong>je</strong>sništvo u Zadru sa šumarskim inspektorima,a u kotarima d<strong>je</strong>luju šumarski referenti, i to ne samokao inspekcijska služba nego i kao nosioci ra<strong>do</strong>va napošumljavanju krša. U Zadru <strong>je</strong> 1885. godine osnovanai Sekcija za uređivan<strong>je</strong> bujica koja <strong>je</strong> d<strong>je</strong>lovala širomDalmaci<strong>je</strong>.Nakon požara alepski bor se <strong>do</strong>bro pomlađu<strong>je</strong>Osnivaju setzv.»sveti ga<strong>je</strong>vi«s cil<strong>je</strong>m zaštitedevastiranihpodručja kako bi sepreveli iz šikare ušumu.Godine 1812. izda<strong>je</strong>se i prvi lugarskipriručnik u ko<strong>je</strong>mstoji da su lugaridužni pošumljavatičistine, obnavljatiputeve i staze,održavati suhozidei jarke kojima sesprečava ulazstoke te uništavatigus<strong>je</strong>nice našumskom drveću.Mlada šumapro<strong>je</strong>ktiNajveću prepreku usp<strong>je</strong>šnom pošumljavanju predstavljao<strong>je</strong> velik broj koza, pa su stoga izdane zabranepašarenja. Glavna pažnja usm<strong>je</strong>rena <strong>je</strong> na podizan<strong>je</strong>ostataka kržljavih šuma i grml<strong>je</strong>m obraslih pašnjaka.Oko Kožina <strong>je</strong> podignuta prva borova kultura u ovomkraju. Od 1903. godine, pošuml<strong>je</strong>no <strong>je</strong> oko 16 ha površines alepskim, primorskim i crnim borom na m<strong>je</strong>stuzvanom »Volovski gaj«, na ko<strong>je</strong>mu <strong>je</strong> rani<strong>je</strong> bila hrastovašuma korištena za ispašu krupne stoke. U to <strong>je</strong>vri<strong>je</strong>me na Bokanjcu pošuml<strong>je</strong>n oko 1 ha brucijskimborom radi zaštite izvorišta pitke vode iz Bokanjačkogblata koja <strong>je</strong> korištena za vo<strong>do</strong>opskrbu Zadra. Danassu upravo to najstari<strong>je</strong> borove sastojine na zadarskompodručju ko<strong>je</strong> su imale status priznatih s<strong>je</strong>menskih sastojinaza alepski, brucijski i primorski bor.Općekorisne funkci<strong>je</strong> <strong>šume</strong> – Današn<strong>je</strong> šumarstvoveliki značaj prida<strong>je</strong> općekorisnim funkcijama <strong>šume</strong>.To <strong>je</strong> osobito izraženo napodručju ci<strong>je</strong>le Dalmaci<strong>je</strong>gd<strong>je</strong> općekorisne funkci<strong>je</strong>šuma višestruko nadmašujuvri<strong>je</strong>dnost drvne zalihe. Zarazliku od prošlih vremenakada <strong>je</strong> glavni razlog gospodarenjašumom bila s<strong>je</strong>čadrveta za ogr<strong>je</strong>v ili građudanas se uviđaju i drugekoristi odnosno vri<strong>je</strong>dnosti<strong>šume</strong>. Šumske biocenozeDalmaci<strong>je</strong> predstavljajuos<strong>je</strong>tljive ekosustave kojisu izrazito bogati florom ifaunom. Višestruku korist<strong>šume</strong> u pogledu zaštite tlaod erozi<strong>je</strong>, ut<strong>je</strong>caja na vodnirežim, klimu, faunu i divljač,više i ni<strong>je</strong> potrebno naglašavati.Rekreativna, turistička izdravstvena funkcija <strong>šume</strong>za turističke zeml<strong>je</strong>, u kakvese svrstavamo, posebno <strong>je</strong>Broj 139/140 • srpanj/kolovoz 2008. HRVATSKE ŠUME 23
važna. Dovoljno govori čin<strong>je</strong>nicada se npr. u Španjolskojza hotelske sobe s pogle<strong>do</strong>mna šumu ili park plaća višaci<strong>je</strong>na negoli za one ko<strong>je</strong> neomogućuju takav estetski <strong>do</strong>življaj.Na grčkom otoku Kreti<strong>šume</strong> su <strong>do</strong> te m<strong>je</strong>re pos<strong>je</strong>čenei uništene da se danas otočanimogu pohvaliti s dvi<strong>je</strong>izolirane kulture šuma palmiod kojih se <strong>je</strong>dna pos<strong>je</strong>ću<strong>je</strong>kao turistička atrakcija (m<strong>je</strong>stoVai). Zbog jakih bujicako<strong>je</strong> se javljaju svake godine<strong>do</strong>bar dio Krete odlazi u morete <strong>je</strong> otok svake godine zakoji centimetar manji i nepovratnotone u Sre<strong>do</strong>zeml<strong>je</strong>.Promatrajući krajobraz Itali<strong>je</strong> iGrčke iz zraka, vide se zelenapolja, ali isto tako i ogromnepovršine planina izbrazdanihvo<strong>do</strong>derinama gd<strong>je</strong> <strong>je</strong> ostalovrlo malo šuma. Iako su ovecivilizaci<strong>je</strong> iza sebe ostavileneproc<strong>je</strong>njive kulturne vri<strong>je</strong>dnosti,ne možemo reći dasu budućim generacijama unasl<strong>je</strong>đe ostavile i šumskablaga. Šuma <strong>je</strong> nezam<strong>je</strong>njividio u zaštiti prirode na svimgeološkim i pe<strong>do</strong>loškim podlogamai u svim klimatskimPred<strong>je</strong>l Kožino ispresi<strong>je</strong>can <strong>je</strong> protupožarnim pros<strong>je</strong>kamaprilikama, ali na otocima i upriobalju n<strong>je</strong>zina općekorisnai estetska funkcija <strong>je</strong> posebnoizražena. Svi ob<strong>je</strong>kti na jadransko-krškompodručju, bilo dasu u službi zaštite prirode ilituristički ob<strong>je</strong>kti, vezani su uzšumu i n<strong>je</strong>zine funkci<strong>je</strong>.Najveću pri<strong>je</strong>tnju dalmatinskimšumama danaspredstavljaju požari. Ovajproblem <strong>do</strong>šao <strong>je</strong> <strong>do</strong> izražajapedesetih godina prošlogastol<strong>je</strong>ća kada se zbog sve jačegprometa i razvoja turizmapočeo javljati veći broj požara.Šumarija <strong>je</strong> radi zaštitesve većih površina borovihkultura <strong>mora</strong>la poduzimatipreventivne protupožarnem<strong>je</strong>re. Sredstva koja su <strong>do</strong>bivanaiz Općinskog fonda zaunapređen<strong>je</strong> šuma od 1968.g. nam<strong>je</strong>nski su se koristila zaizradu šumskih pros<strong>je</strong>ka i protupožarnihprometnica kao iza izgradnju promatračnica.Ci<strong>je</strong>la GJ u tom <strong>je</strong> raz<strong>do</strong>bljuispresi<strong>je</strong>cana gustom mrežomprotupožarnih puteva. Prvepros<strong>je</strong>ke trasirane su još 1953.godine radi gospodarske pod<strong>je</strong>le,a zatim i radi obrane odšumskih požara.Informaci<strong>je</strong>: Klagenfurter Messe Betriebsgesellschaft m.b.H., Messeplatz 1, A-9021 Klagenfurtmag. 24 TanjaBroj Mletschnig, 139/140 • tel:+43/463/56 srpanj/kolovoz 2008. 800-71, faks: HRVATSKE +43/463/56800-29, ŠUME e-mail: mletschnig@kaerntnermessen.at, internet: www.holzmesse.infoSAJAM KLAGENFURT