Boala si tamaduirea sufletului in traditia ortodoxa - Tineretul Ortodox
Boala si tamaduirea sufletului in traditia ortodoxa - Tineretul Ortodox
Boala si tamaduirea sufletului in traditia ortodoxa - Tineretul Ortodox
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
aceea se mai numeşte şi paza <strong>in</strong>imii. Deci trezvia împreună cu rugăciunea, adică atenţia şi<br />
rugăciunea, sunt cele două „arme" duhovniceşti care alcătuiesc filozofia întru Hristos. Aşadar,<br />
filozofia practică de care vorbeşte Sfântul Maxim Mărturi<strong>si</strong>torul nu este doar speculaţie teoretică, ci<br />
lucrare m<strong>in</strong>tală lăuntrică, pr<strong>in</strong> care omul se face unealtă potrivită a dumnezeieştii Descoperiri. Pe<br />
această cale, omul se face purtător al Descoperirii şi îl cunoaşte pe Dumnezeu. Inima este izbăvită de<br />
toate gândurile, păstrând un <strong>si</strong>ngur cuvânt, rugăciunea neîncetată: „Doamne, Iisuse Hristoase, Fiul lui<br />
Dumnezeu, miluieşte-mă pre m<strong>in</strong>e, păcătosul". Nu primeşte un alt cuvânt. Fireşte, când vorbim de<br />
lepădarea gândurilor, nu înţelegem slobozirea raţiunii de gânduri, ci slobozirea m<strong>in</strong>ţii de ele. Astfel<br />
<strong>in</strong>ima se curăţeşte, iar pr<strong>in</strong> rugăciune primeşte mult har de la Dumnezeu.Întregul mod de vieţuire duhovnicească<br />
se cheamă l<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii sau i<strong>si</strong>hie. În limbajul contemporan se cheamă i<strong>si</strong>hasm.<br />
I<strong>si</strong>hasmul nu este altceva decât întregul meşteşug duhovnicesc pr<strong>in</strong> mijlocirea căruia <strong>in</strong>ima se<br />
curăţeşte, păstrând numai numele lui Hristos.<br />
I<strong>si</strong>hia m<strong>in</strong>ţii<br />
- V-aţi referit la l<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii sau i<strong>si</strong>hie; termenul îmi pare de neînţeles, spuse Va<strong>si</strong>le.<br />
Înţeleg l<strong>in</strong>iştea ca încetare a cuv<strong>in</strong>telor şi a vorbirii; dar nu pricep legătura sa cu m<strong>in</strong>tea. Nu înţeleg<br />
ce înseamnă l<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii sau i<strong>si</strong>hia.<br />
- Aici ne aflăm într-adevăr în miezul teologiei ortodoxe. Teologia ortodoxă nu poate fi<br />
concepută în afara l<strong>in</strong>iştirii m<strong>in</strong>ţii şi, fireşte, nici l<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii nu poate fi concepută în afara<br />
teologiei ortodoxe. D<strong>in</strong> această pric<strong>in</strong>ă, îmi veţi îngădui să fac o analiză mai largă a acestor lucruri.<br />
În cele ce urmează, mă voi referi la i<strong>si</strong>hie sau l<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii. Mă voi concentra îndeosebi asupra<br />
gândurilor, închipuirii şi rugăciunii m<strong>in</strong>ţii, care toate sunt strâns legate de i<strong>si</strong>hia m<strong>in</strong>ţii. Cred că<br />
pătrundem de acum în „Sfânta Sf<strong>in</strong>telor" teologiei ortodoxe. Şi tocmai aici vom vedea deosebirea<br />
<strong>Ortodox</strong>iei de „Biserica" Lat<strong>in</strong>ă şi de denom<strong>in</strong>aţiunile protestante.<br />
L<strong>in</strong>iştirea m<strong>in</strong>ţii sau i<strong>si</strong>hia înseamnă sălăşluire în Dumnezeu. În teologia patristică este<br />
limpede că întocmai cum trupul are <strong>si</strong>mţiri, la fel şi sufletul are <strong>si</strong>mţiri duhovniceşti. Domnul a vorbit<br />
de multe ori despre <strong>si</strong>mţirile m<strong>in</strong>tale sau duhovniceşti. Când a spus: „C<strong>in</strong>e are urechi de auzit să<br />
audă", nu s-a gândit la urechile trupeşti, ci la urechile duhovniceşti - <strong>si</strong>mţirile <strong>sufletului</strong>. Aceste<br />
<strong>si</strong>mţiri duhovniceşti sunt unite într-o <strong>si</strong>mţire unică. Astfel, spunem că sufletul are o <strong>si</strong>ngură <strong>si</strong>mţire<br />
împărţită în alte <strong>si</strong>mţiri. Acestei <strong>si</strong>mţiri m<strong>in</strong>tale i se dăruieşte Descoperirea lui Dumnezeu. Dumnezeu<br />
Se înfăţişează pe S<strong>in</strong>e aici, şi tot aici omul dobândeşte cunoaşterea lui Dumnezeu. Simţirile trupeşti<br />
ocupă un loc predom<strong>in</strong>ant în omul trupesc, iar pr<strong>in</strong> ele m<strong>in</strong>tea lui se răspândeşte către lucrurile<br />
materiale, întrucât <strong>si</strong>mţirile sale m<strong>in</strong>tale sau duhovniceşti sunt moarte.<br />
Deci <strong>si</strong>mţirile duhovniceşti trebuie să se dezvolte, în esenţă, ele au nevoie să fie curăţite, iar<br />
dezvoltarea şi curăţirea <strong>si</strong>mţirilor duhovniceşti o numim i<strong>si</strong>hie a m<strong>in</strong>ţii. Sfântul Grigorie Teologul<br />
spune în chip de cugetare: „Avem trebu<strong>in</strong>ţă să fim în i<strong>si</strong>hie, spre a putea vorbi în chip curat cu<br />
Dumnezeu, iar m<strong>in</strong>tea noastră să se întoarcă de la alipirea de lucrurile trupeşti care o fac să<br />
rătăcească". Este foarte important că lucrul acesta a fost spus de Sfântul Grigorie Teologul, pe drept<br />
numit teolog de către Biserică, deoarece ne arată felul în care trebuie să teologhi<strong>si</strong>m. Omul se<br />
curăţeşte pr<strong>in</strong> i<strong>si</strong>hia m<strong>in</strong>ţii şi astfel este pregătit pentru părtăşia şi unirea cu Dumnezeu.<br />
- Când vorbim de l<strong>in</strong>iştire sau i<strong>si</strong>hie, spuse Constant<strong>in</strong>, ne gândim la ea mai mult în chip<br />
exterior. Socotim că l<strong>in</strong>iştea înseamnă a avea o casă l<strong>in</strong>iştită, departe de oraş şi de felul orăşenesc de<br />
gândire, a evita întâlnirea cu oamenii, astfel încât să te dest<strong>in</strong>zi trupeşte după o săptămână de muncă<br />
extrem de agitată. Ni se pare că aceasta este totul în viaţă; şi astfel, toţi locuitorii marilor oraşe<br />
încearcă să aibă o locu<strong>in</strong>ţă la ţară, spre a se odihni de munca istovitoare d<strong>in</strong> timpul săptămânii.<br />
- Nu putem condamna această <strong>si</strong>tuaţie. Este adevărat că modul nostru de viaţă ne-a făcut<br />
temători şi nervoşi. Încercarea de a dobândi pacea şi l<strong>in</strong>iştirea <strong>si</strong>mţirilor noastre exterioare este astăzi<br />
o nece<strong>si</strong>tate. Dar nu acesta trebuie să fie scopul ultim. Poţi trăi în locuri l<strong>in</strong>iştite fără ca totuşi să ai<br />
pace lăuntrică. Dimpotrivă, sunt oameni care pot trăi în locuri îngrozitor de zgomotoase, păstrându-şi<br />
l<strong>in</strong>iştea lăuntrică. Însă putem spune că l<strong>in</strong>iştea d<strong>in</strong> afară ajută şi dezvoltarea l<strong>in</strong>iştii m<strong>in</strong>tale sau i<strong>si</strong>hiei<br />
lăuntrice. Tocmai de aceea Păr<strong>in</strong>ţii au încercat să creeze şi condiţiile exterioare de l<strong>in</strong>işte, cel puţ<strong>in</strong> la<br />
40