Det frie valg eller det frie fald. AC, 2010
Det frie valg eller det frie fald. AC, 2010
Det frie valg eller det frie fald. AC, 2010
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
dighedsrisiko end de studerende med lave karakterer. For de studerende, der gerne vil have<br />
en ph.d. <strong>eller</strong> vil have ansættelse i helt specifikt efterspurgte virksomheder, synes der stadig<br />
at være grund til at have fokus på høje karakterer. Dog må <strong>det</strong> understreges, at fokus alene<br />
på karakterer ikke fremstår som en god strategi, uanset hvilken type beskæftigelse, man<br />
efterfølgende vil søge. Betydningen af relevant studiejob hænger sandsynligvis også sammen<br />
med skabelse af relevante netværk.<br />
• I kapitel 4 redegøres der for de studerendes brug og vurdering af uddannelsesinstitutionernes<br />
karriereforberedende tilbud. Overordnet set er der større tilfredshed med de tilbud,<br />
der er mere individuelt tilpassede, mens der er mindre tilfredshed med de tilbud, der skal<br />
favne meget bredt. De studerende efterspørger generelt set vejledning, der kommer tidligt<br />
på uddannelsen, så de har mulighed for at tilpasse deres profil, og de efterspørger vejledning<br />
fra de nære studiemiljøer, så rådgivningen kan gøres specifik.<br />
• Kapitel 5 viser, at fokus på karriereforberedende tilbud ikke har forplantet sig ned på<br />
alle uddannelsesretninger. Ifølge de studerende og dimittenderne fokuseres der mange steder<br />
fortsat i høj grad på kompetencer, der er relevante, hvis de studerende vil have – og er<br />
heldige nok til at få – en forskerkarriere. Men der fokuseres ikke i tilstrækkelig grad på at<br />
gøre kandidaterne mere anvendelige til et bredere arbejdsmarked. Mange kandidatstuderende<br />
og dimittender efterspørger mere fokus på karriereforberedelse og karrieremuligheder,<br />
og mere kommunikation – både før studiestart, så man ved, hvad man er på vej til at<br />
uddanne sig til, og undervejs i studiet, så man har mulighed for at tilpasse sin uddannelse<br />
efter beskæftigelsesønsker.<br />
• I kapitel 6 ser vi mere specifikt på de forskellige kulturer på uddannelsesretningerne.<br />
<strong>Det</strong> er tydeligt, at kulturen på uddannelsesstederne er med til at præge de studerendes arbejdsmarkedsstrategi<br />
<strong>eller</strong> mange på samme. Nogle steder, såsom på biologi og ingeniørfagene,<br />
ses der en efterspørgsel efter et mere praksisorienteret fokus. Arkitekterne efterspørger<br />
et bredere arbejdsmarkedsperspektiv. På humaniora har vi især fokus på skismaet mellem<br />
de ”klassiske” studerende, som alene vil læse for fagets skyld, og så de ”nye” studerende,<br />
der vil have mere fokus på, hvordan faget bruges i en større sammenhæng med arbejdslivet.<br />
Tilsyneladende er der på mange uddannelsessteder en læringsstrategi, der primært<br />
tilgodeser de klassiske studerende. For cand.merc.’erne og statskundskaberne ser <strong>det</strong> til<br />
gengæld ud til, at kulturen generelt fordrer en arbejdsmarkedsrettet strategi.<br />
• Kapitel 7 handler om den økonomiske krises indvirkning på de studerende og dimittendernes<br />
jobsøgning. Der er ikke noget, der tyder på, at de studerende og dimittenderne<br />
mærkbart har ændret deres jobsøgningsadfærd i lyset af krisen. Generelt set søges der bredt<br />
i forhold til branche og sektor både før og under krisen, og den geografiske søgning har<br />
h<strong>eller</strong> ikke rykket sig, sandsynligvis fordi krisen er global.<br />
8